Synvinkel nr 1, 2020
———
Synvinkel är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 8 nummer/år i svartskrift, punktskrift, som taltidning och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 109. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300. Chefredaktör: Henrika Jakobsson Tfn 044 712 3017, e-post: henrika.jakobsson@fss.fi. Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören. 
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
Pärmbild: Britten Nylund från Vasa är en av de frivilliga kamratstödjarna som Olka-projektet koordinerar inom Vasa centralsjukhus.
———
Ledare: Var har vi vår identitet
Kamratstöd och delade erfarenheter viktigt när vardagen rämnar
Virtuella vänner lika viktiga som andra vänner
Kolumn: En inkluderande arbetsmarknad är inte en självklarhet
Hjälpmedel och tips på anpassningsdagarna på Åland
Musiker och diversearbetare - i år firar Tor Hanner 80 år
Synskadade Riika Hänninen kändis i finsk tv
Aktuellt
Aktuellt i distrikten
———

Ledare: Var har vi vår identitet
Text: Bengt Ahlvik
För 60 år sedan föddes jag helt frisk till denna världen.  En liten livlig krabat med vackra ögon.
Drygt två år senare råkade jag ut för en olycka i hemmet vilken skulle få stora konsekvenser för mitt fortsatta liv.  Olyckan drabbade mina ögon vilket innebar att fortsättningen blev att leva som synskadad och de senaste åren som blind.
Min uppväxt fylldes av långa sjukhusvistelser i Helsingfors vilket även ledde till att mitt modersmål byttes från svenska till finska.  Jag tappade under en period helt bort min svenska samtidigt som mina föräldrar endast kunde svenska.  Redan då omformades min identitet på ett sätt jag inte rådde på.
Min skolgång kantades av en hel del mobbning eftersom jag var annorlunda med min dåliga syn.
Under åren som gått har jag många gånger reflekterat över ”vem är jag?” Hur upplever jag min identitet?  Jag är finlandssvensk, samt synskadad.  Alltså en minoritet i minoriteten.  Hur upplever jag mej själv?  Hur upplever andra mej?  Har jag rättigheter på grund av detta som inte andra har?  Ibland under årens lopp har jag säkert gömt mej bakom mitt handikapp och skyllt mina ageranden i olika situationer på synskadan och den traumatiska barndomen istället för att ta tag i de verkliga problem som jag stått inför.  Ibland är det lättare att ha något att skylla på för att slippa reda ut saker och ting.
Jag vill påstå att vad vi än gått eller går igenom, så har vi samma rättigheter och skyldigheter som alla andra.
Att vara ärlig och stå för den man är, är en stor styrka och jag hoppas kunna vara till hjälp för någon som befinner sig i motsvarande situation och är tveksam till vad som är bäst.
Det kan vara svårt att vara ärlig om sitt liv ibland men det ger styrka.  Tro mej, jag har erfarenhet av båda alternativen.
Min identitet vilar inte i vilka uppdrag jag får förtroende att förvalta eller vad jag åstadkommer i livets olika situationer utan som det sägs; ärlighet varar längst!
Ibland har jag haft perioder av bitterhetskänsla över att livet är orättvist, men mer och mer inser jag vilka fina erfarenheter livet gett mej som synskadad, sådant jag inte fått uppleva eller lära mej utan mitt handikapp.
En hälsning till dej och mej, tro på dej själv, att du duger och är värdefull!
Jag önskar oss alla en riktigt ljus och skön vår med kraft i vardagen!
 ———
Kamratstöd och delade erfarenheter viktigt när vardagen rämnar
Vårdpersonal kan leverera fakta och behandlingar. Men de som har egen erfarenhet av sjukdomen kan bidra med något helt annat. Det säger OLKA:s kamratstödjare Britten Nylund.
Text: Linn Jung
Sedan 2019 koordinerar OLKA-projektet volontärverksamheten på Vasa Centralsjukhus. Här erbjuds samtal och möten för både patienter och närstående i hopp om att stödja anpassningen till sjukdomen. Tanken är att sprida glädje och ingjuta mod i den nya vardagen.
OLKA finns sedan 2013 på 20 orter runt om i landet. Här har Britten Nylund, 60, nyligen utbildat sig till kamratstöd. Det innebär att hon nu kan dela sina erfarenheter med en person som har liknande upplevelser som henne.
– Jag blev själv sjukpensionär när jag var 44 år på grund av följdsjukdomar från min diabetes.
Jag har fått både hjärtproblem och en synskada på grund av den. När jag insjuknade hade jag gärna haft någon att dela min oro och mina rädslor med, någon som redan hade varit med om samma sak - och överlevt, skrattar Britten Nylund.
Ge stöd åt andra
Kamratstödjaren kan vara vem som helst som själv överlevt eller anpassat sitt liv tillsjukdomen och nu vill ge stöd åt andra insjuknade.
– När mitt liv rämnade hände det över en natt. Jag var en person som hade satsat väldigt mycket på mitt jobb och levde det livet fullt ut. Det var tufft att anpassa sig till den nya verkligheten med hjärtproblem och att vara blind på ett öga och ha nedsatt syn på det andra.
– Då hade jag gärna haft ett kamratstöd. Nu hoppas jag få ge det till någon annan. Man ska inte behöva vara ensam med de känslorna. På OLKA-projektet i Vasa jobbar projektkoordinator Niina Hakala och projektarbetare Malin Boholm. Det börjar snart vara ett år sedan projektet kickade igång som ett samarbete mellan Österbottens föreningar rf och Vasa Centralsjukhus.
– Vi fungerar som en tilläggstjänst för sjukhuset. Ett lite annorlunda stöd som hjälper patienterna att fungera i vardagen. Med hjälp av våra volontärers personliga erfarenheter bjuder vi stöd och hjälp - både för de som direkt behöver stöd, men också för deras anhöriga. Att ta kontakt med oss och använda våra stödtjänster är dessutom helt gratis, berättar Malin Boholm.
I skrivande stund har OLKA i Vasa utbildat över 70 volontärer, varav cirka 25 är väldigt aktiva.
Grundutbildningen Ilona består av en dags utbildning, medan kamratstödskursen Toivo består av fyra tillfällen.
– Vi är förstås ännu i startgroparna - och vi har mycket ännu att göra för att sprida nyheten om vår verksamhet, men hittills har vi fått väldigt fin feedback ute på avdelningarna. Till exempel sjukhuspersonal som har upplevt att oroliga patienter har blivit lite lugnare och mer trygga efter våra volontärers besök.
– Även många av våra volontärer har berättat att de har funnit volontärskapet väldigt givande, lite som en slutgiltig process i sitt eget läkande. Att få ge tillbaka något man kanske själv aldrig fick - eller som man fick och uppskattade väldigt mycket.
Boholm poängterar att volontärerna enbart fungerar som sällskap och stöd för patienten.
– Deras uppgift är inte att befatta sig med vården. Volontärerna ersätter inte personalens arbete. Men de kanske har förståelse och insyn på ett annat sätt som kan vara lugnande i stunden när man nyss har blivit levererad en ny diagnos.
Här håller Britten Nylund med.
– Under perioder har jag mer eller mindre bott på sjukhuset och sett behovet av ett kamratstöd. Jag minns den dagen när jag på morgonen var en fullt frisk och fungerande kvinna - och på kvällen fick jag reda på att jag skulle genomgå en bypass-operation morgonen efter.
– Jag har sett de här människorna i många väntrum och korridorer. Som nyss har “fått en dom”, så att säga. Alla behöver en medmänniska just då. Men alla kanske inte har det. Och i många fall kan det också vara svårt att prata med de allra närmaste också.
När Nylund själv blev sjukpensionär som 44-åring var hon länge aktiv som föreläsare och informatör för FSS genom att åka runt i skolor och föreningar och berätta om vardagen som synskadad.
– Jag gick också Röda Korsets vänkurs, hjärtstödpersonskurs och kurs i psykisk första hjälp.
När jag såg den här OLKA-utbildningen visste jag genast att jag skulle gå den. Jag har aldrig träffat någon som har exakt samma sjukdomserfarenheter som mig, men jag vet vad det betyder när man träffar någon som ens lite tangerar ens område. Det betyder mycket att få ge tillbaka.
Bildtext: HJÄLPER TILL. Förtroliga samtal och förståelse för att livet blir annorlunda vill Britten Nylund nu erbjuda andra.
Syntolkning: Britten Nylund sitter i en fåtölj, skrattar och ser glad ut. Hon är klädd i glasögon och en mörk tröja med vita figurer på. 
Bildtext: KOORDINATOR. Sedan ett år tillbaka koordinerar Malin Boholm volontärer och stödpersoner på Vasa centralsjukhus.
Syntolkning: Malin Boholm lutar sig mot en gul trävägg utomhus. Hon har blont långt hår, är klädd i svarta kläder och ler mot kameran. 
Faktaruta: Vill du bli volontär?
Kamratstöd innebär att du delar erfarenheter med en person som har liknande upplevelser som du själv.
Kamratstödjaren har själv överlevt eller anpassat sitt liv till sjukdomen och vill ge stöd åt andra insjuknade eller dess anhöriga
Kamratstödsutbildning på svenska ordnas på hösten 2020. Om du vill delta kan du kontakta Malin Boholm på 0407333437 eller Niina Hakala på 0407333471.
———
Virtuella vänner lika viktiga som andra vänner
Text: Henrika Jakobsson
Digitaliseringen gör det både lätt och svårt att skaffa vänner. Lätt eftersom det finns många olika forum att bekanta sig med människor som har liknande intressen, men också svårt eftersom alla inte behärskar tekniken och hellre skulle träffas i verkligheten. Fredrik Lindgren från Tenala drar nytta av det bästa av båda världarna.
–  Jag har många vänner som jag umgås med via nätet, berättar han.
Fredriks kompisar på nätet kommer från hela världen och de har två saker gemensamt, de är unga och har en synnedsättning. Fredrik kom i kontakt med dessa likasinnade via olika spelsajter. 
- Vi började diskutera med varandra och kom fram till att det fanns andra som var i liknande situation i livet. I dagens läge pratar vi med varandra på nätet på samma sätt som man pratar i telefon, det handlar inte bara om att skriva meddelanden till varandra. 
Diskussionsspråket är oftast engelska och ungdomarna har märkt att de har många saker gemensamt. Det är inte enbart ett trevligt tidsfördriv, det har också lett till konkreta åtgärder inom spelindustrin. Att Fredrik Lindgren kommit i kontakt med andra spelintresserade ungdomar med synnedsättning på nätet har också förbättrat tillgängligheten på vissa spelforum.
- Vi har tilltalat brister i tillgängligheten för personer med synnedsättning på spelsajter.  Vissa saker på sajterna har varit väldigt svåra att bemästra då man har en synnedsättning. Den här formen av social samvaro är inte för alla, man måste vara tekniskt lagd och det är inte alltid helt lätt, funderar Fredrik. 
Nätet ersätter inte det lokala
Fredrik Lindgren har vuxit upp i Tenala och jobbar för tillfället som praktikant på MHL Transport. Han har studerat både i Finland och Sverige och hör till skaran av FSS yngre medlemmar. I år sitter han dessutom i FSS styrelse. På fritiden är han också aktiv inom lokalföreningen i Västnyland.
 –Genom lokalföreningen hittar man de lokala kontakterna, medan mina kompisar på nätet erbjuder ett fint kamratstöd på distans. Det är inte så troligt att vi kommer att kunna träffas på riktigt, medan jag har andra vänner och bekanta som bor nära just tack vare lokalföreningen, säger han.
Fredrik anser att han är en positiv och öppen person och han tror att det har hjälpt honom hitta vänner.
– I tonåren var det tufft, jag har vuxit upp på en liten ort och min synnedsättning gjorde att folk kanske såg lite ner på mig. I dag är jag glad över att kunna säga att jag har många vänner och jag känner att jag alltid har någon som jag kan vända mig till om det behövs.
I vuxenlivet har det blivit lättare att hitta vänner, och Fredrik tror att den egna inställningen till livet spelar en stor roll i hur andra vågar närma sig och knyta vänskapsband.
- Jag försöker vara motiverad och utåtriktad, folk vet att jag inte ger upp så där bara. Jag tror att det är egenskaper som andra uppskattar hos mig.
Varför anser du att det är viktigt med vänner?
- Vänner är till för att ge stöd om man behöver det. Ibland kan det också handla om hjälp i vardagen. Men fram för allt ska vänner orka lyssna när man har något att berätta. Jag vill passa på att tacka alla mina vänner för det fina stödet ni ger mig, ni vet nog vem ni är.
Bildtext: LÄTTARE SOM VUXEN. Fredrik Lindgren anser att det blivit lättare att få vänner som vuxen. Attityden avgör mycket, om man är öppen och glad är ett lätt för andra att närma sig.
Syntolkning: Fredrik Lindgren, helt klädd i blått, står vid en husvägg utomhus. I handen håller han en ihopvikt vit käpp. Han bär glasögon och han har mörkt kort, hår.
———
Kolumn: En inkluderande arbetsmarknad är inte en självklarhet
Text: Oscar Ohlis
Hög sysselsättning är en väsentlig del av den finländska välfärdsmodellen. Man talar om att alla ska ha samma möjligheter till arbete. Vi kan väl alla hålla med om att detta är önsketänkande. Men vi kan bli mycket bättre. En stor andel unga och vuxna med funktionsnedsättning står utanför arbetslivet. Även personer med funktionsnedsättningar som inte behöver innebära nedsatt arbetsförmåga har svårare att få jobb än personer utan funktionsnedsättning. Detta framkommer tydligt i Handikapporganisationernas parallellrapport till Finlands landsrapport gällande FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning saknar tillträde till arbetsmarknaden redan i arbetssökningskedet främst på grund av diskriminering. En enorm kunskap hamnar idag utanför arbetslivet: 80 procent av alla personer med funktionsnedsättning är inte i arbetslivet.
Regeringen Marin vill öka sysselsättningen bland annat genom att se till att fler äldre, unga, personer med enbart grundskolebetyg, partiellt arbetsföra, personer med funktionsnedsättningar och invandrare ska få jobb. För att uppnå det ska regeringen förbättra sysselsättningstjänsterna, reformera arbetslöshetsskyddet och öka lönesubventionerna till företag och organisationer
30 000 nya arbetsplatser
Ett av de största politiska samtalsämnena i Finland är behovet av att öka sysselsättningen. Regeringen förväntas under den kommande höstens budgetmangling besluta om sysselsättningsåtgärder som skulle ge 30 000 nya arbetsplatser. Enligt barnombudsmannen, jämställdhetsombudsmannen och diskrimineringsombudsmannen kommer målen för sysselsättning inte att nås om inte de diskriminerande strukturerna och hindren i arbetslivet rivs. Enligt diskrimineringsombudsmannen ses de som har en funktionsnedsättning ofta som objekt i stället för subjekt i arbetslivet. Skolvärlden utgår också ofta från att personer med funktionsnedsättning ska få pension i stället för ett avlönat arbete. Det strider mot FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och finsk lagstiftning och är ett slöseri med resurser.
För slutligen är det just det som det handlar om. Diskriminerande strukturer. Men också rådande attityder. Och det är här arbetet för en mer inkluderande arbetsmarknad börjar. Det går att skriva otaliga och välformulerade arbetsmarknadspolitiska program som fungerar i teorin, men inte i praktiken. En förtydligad och stärkt lagstiftning är det som i första hand krävs.  Här är också utbildning A och O för att få arbetsgivare att inse möjligheterna kring en mer inkluderande och mångfaldsrik arbetsplats. 
Lönen är inte enda kriteriet
År 2020 är arbetsgivarna allt mera flexibla. Det behöver man vara för att kunna tävla om arbetstagarna. En bra lön och trevliga arbetsuppgifter är inte det enda som lockar. Som arbetsgivare har man i uppgift att skapa en arbetsplats som är anpassad efter medarbetarnas behov och livssituation. Arbetstiderna brukar vara en nyckelfråga för en förvärvsarbetande förälder som försöker få livspusslet att gå ihop. Går det att boka in mötet tidigare på eftermiddagen så att barn kan hämtas på dagis i rimlig tid? Kan vissa arbetsuppgifter skötas från hemmet och så vidare?  Detta är ju givetvis bra om man vill vara en arbetsgivare i tiden. 
Jag ber dock arbetsgivarna tänka ett steg längre och bortse från normen och inte enbart fokusera på att göra det bättre för de som redan har ett jobb. Är era utrymmen till att börja med tillgängliga? Är till exempel era toaletter anpassade för rullstol? Finns det onödiga trösklar som borde tas bort? Är belysningen anpassad för personer med synnedsättning? En modern är arbetsplats är så mycket mer än distansjobb och flexibla arbetstider. En modern arbetsplats tänker på mångfald och ser alla människor som resurser, var allas erfarenheter och kompetenser tas tillvara. ———
Hjälpmedel och tips på anpassningsdagarna på Åland
Text: Stina Nygård
Det är många teman som behandlas på anpassningsdagarna som FSS ordnar i samarbete med distriktsföreningarna. På Åland fick deltagarna bland annat bekanta sig med hjälpmedel, träffa en ledarhund och prata med en psykolog.
Ålands Synskadade och FSS ordande tillsammans anpassningsdagar för sina medlemmar och övriga deltagare som ville få mera information om ögon och synen. Anpassningsdagarna ordnades på föreningens lokal Ankaret. Liknande dagar ordnades på Åland senast 2008. Styrelsen hade gjort ett gott arbete med att marknadsföra dagarna i den lokala pressen och radion och alla medlemmar kontaktades även per telefon. 
Antalet deltagare på varje tillfälle varierade mellan 15-30 personer.
De första tillfällen ordnades 10-11.10.2019 då anpassningsdagarna inleddes med ögonläkare Börje Lignells föreläsning om bland annat. hur vi kan sköta våra ögon och vad är viktigt för oss att ta i beaktande.  Börje Lignell jobbar på ögonpolikliniken på Ålands centralsjukhus.
Programmet fortsatte ännu på eftermiddagen och följande förmiddag med psykolog Thomas Londen.  Thomas Londen kommer från Helsingfors och har samarbetat med FSS redan länge på olika kurser.
Hjälpmedel och kommunikation
Det andra tillfället ordnades 11-12.11.2019, med temat hjälpmedel och kommunikation. Sjukskötare Åsa Rehn- Isaksson från ÅHS ögonpoliklinik föreläste om optiska hjälpmedel och om kriterierna för hur man kan få ett hjälpmedel på Åland.  Åsa hade med sig olika förstoringsglas som man fick bekanta sig med under dagen. FSS rehabiliteringsrådgivare Stina Nygård fortsatte med hjälpmedelspresentationen och presenterade olika vardagshjälpmedel som man kan ha nytta av i hemmet. Under rubriken hjälpmedel presenterades också stöd-, markerings-, och teknik käppen och Stina demonstrerade skillnaden på hur man använder markerings- och teknikkäppen. 
Ledarhund på plats
Eftersom ledarhunden också fungerar som ett hjälpmedel, hade vi äran att få intervjua Dorrit Mattsson med sin ledarhund.  Dorrit poängterade att hon har haft sin ledarhund så kort tid att varje dag lär hon och hunden sig något nytt om varandra och att hitta den gemensamma melodin är ännu under arbetet. Till sist föreläste Stina Nygård ännu om belysningen, bländning, kontraster och solglasögonens betydelse.
Följande dag hette temat kommunikation. Vi fick besök av Matilda Nordberg från Mariehamns bibliotek som presenterade Celia bibliotekets verksamhet och hur man kan bli medlem där. Information gavs också om att det finns talböcker och böcker med stor stil att låna. 
Efter kaffepausen fortsatte Stina Nygård att gå igenom taltidningsverksamheten på Åland och så presenterade hon de nyaste telefonerna som finns på marknaden för personer med synnedsättning. Stina hade telefonerna med sig så det var fritt fram att bekanta sig med dem under förmiddagen. Dagen avslutades med punktskrift, där punktskriftsinstruktören Bern Löfman berättade om punktskriftens historia och hur punktskrift används idag.
Tredje gången gillt
Det tredje och sista tillfället ordnades 27-28.1.2020 med teman Fysisk funktionsförmåga och Social service och rättigheter. 
Stina Nygård föreläste om fysisk funktionsförmåga; hur viktigt det är att röra på sig och undvika att sitta långa stunder. Det diskuterades också allmänt kring ergonomin och speciellt funderades det hur användningen av optiska hjälpmedel påverkar användarens kropp- och arbetsställningar. Nästa dag hade vi besök av Hillevi Smeds från Folkpensionsanstalten som presenterade FPA:s verksamhet. Därefter var det socialarbetare Ingela Högman från Mariehamns stad/Handikappservicen som presenterade handikappservicelagen och lite visioner om framtiden vad gäller lagstiftningen. Sista var det Ålands Handikappförbund med Susanne Broman och Harriet Storsved som presenterade Handikappförbundets verksamhet.
Styrelsen har fått bra respons och många har tyckt att anpassningsdagarna varit lyckade med mycket nyttig information.
Bildtext: FÖREVISNING.  Åsa Rehn-Isaksson och Stina Nygård förevisade hjälpmedel under anpassningsdagarna på Åland.
Syntolkning: Åsa och Stina visar upp hjälpmedel. De står framför ett bord som är fyllt med hjälpmedel. Stina håller i olika käppar och Åsa håller i en väckarklocka. 
Bildtext: ALLDAGLIGA TING.  Det finns många nyttiga prylar som man kan ha hjälp av då synen blivit sämre. Under anpassningsdagarna fick deltagarna bland annat bekanta sig med talande vågar, mynthållare och medicindosetter som kan underlätta en fungerande vardag.
Syntolkning: Ett bord med olika prylar som kan vara bra att ha. 
Bildtext: INTRODUKTION.  Punktskriftsinstruktören Bern Löfman var med och berättade om punktskriftens historia och deltagarna fick prova på att använda en punktskriftsmaskin.
 ———
Musiker och diversearbetare - i år firar Tor Hanner 80 år
Text: Henrika Jakobsson
Tor Hanner från Ekenäs har under åren lopp varit aktiv inom Förbundet Finlands Svenska synskadade på många olika vis.  Han har bland annat jobbat som redaktör för FSS tidningar och som instruktör vid punktskriftskurserna. I år firar han 80 år och deltar fortfarande i förbundets verksamhet.
slutet av februari träffar jag Tor Hanner på ett café i ett vintertstilla Ekenäs. Några veckor tidigare har staden drabbats av översvämningar på grund av rikliga vinterregn, men idag är dagen bara lagom grå och lite kylig. 
Mitt första möte med Tor Hanner skedde redan många år tidigare, före jag själv jobbade på FSS. Det var när jag gick punktskriftskursen för seende som Tor fungerade som instruktör och lärare på kursen. Nu som snart 80 åring undervisar han inte längre, men han blickar gärna tillbaka påt tiden som anställd och medlem i FSS. 
Utbildad musiker 
Men vi tar det hela från början. För snart åttio år sedan föddes Tor Hanner i Vörå i Österbotten.  Skolgången inledde han vid Svenska Blindskolan i Helsingfors. Några år efter grundskolan tog studierna vid Sibeliusakademin över, där studerade han bland annat orgel. 
– Jag började spela instrument som 14 åring då jag gick i skola. I början spelade jag piano och cello men det intresserade inte mig så mycket. Men när jag sedan fick tag på ett dragspel hände det någonting.  På Sibeliusakademin fanns det inte dragspel som undervisningsämne på den tiden men det fanns orgel.  På akademin studerade jag också piano och synt. 
Finns det något instrument du inte spelar?
– Jag tror inte någon skulle vilja höra mig spela fiol, säger Tor och skrattar. Däremot blev jag fjärde i dragspels-FM år 1961, berättar han.
Som julafton att få tag på noter
Att läsa punktskriftsnoter tar kanske lite längre tid, men det är inget hinder.  Det är däremot utbudet av punktskriftsnoter som inte är speciellt stort i Finland. 
– Utan noter skulle det inte ha blivit musiker av mig, skämtar Tor.
I början av sin musikerbana upptäckte Tor att det fanns ett digert utbud av noter att få från Danmark, närmare bestämt från Statens tryckeri och bibliotek för blinda i Köpenhamn. 
– Det var som julafton när jag fick deras katalog. Där fanns också jättemycket noter för dragspel. Efter det här började vi köpa noter därifrån. När jag gick i Sibeliusakademin visade jag katalogen för Ensio Forsblom, som jag spelade orgel för, och då sade han – här har vi program ända fram till diplom. 
Noterna gick att beställa på svenska och priset var så billigt att det inte var ett problem. 
– Det finns väldigt lite punktskriftsnoter i Finland. Jag har faktiskt varit med och skrivit några. Jag har varit diversearbetare som du märker, säger Tor och skrattar. 
”Arga unga män”
Vi sidan om uppdrag och turnéer som musiker har Tor Hanner jobbat i flera repriser vid Förbundet Finlands Svenska synskadade. 
– Under åren 1973-1982 åkte jag på månadslånga turnéer tillsammans med norska spelmän i Norge. Intäkterna från konserterna gick till Norges Blindeförbund. Men turnéerna tog slut,  tv:n hade tagit över underhållningen och det kom inte så mycket publik längre.  Det blev för dyrt att arrangera turnéerna. 
– På FSS jobbade jag bland annat deltid med punkttidningen som nu heter Oss Emellan. Den hette på den tiden Nytt i punkt. Den jobbade jag med från 1984-1991. Då jobbade jag också samtidigt som musiker.  
Det var redan i Blindskolan som Tor lärde känna andra aktiva, unga FSS-medlemmar som Karl-Oscar "Kalle" Skogster, Carl-Johan Löfman och Harald Furu. 
– I vår ungdom kallades jag och några andra för "arga unga män" av sådana som tyckte att vi var lite för bråkiga.  Vi tyckte att saker var gammalmodiga och vi hade en ideologi och ville få till stånd en förändring. Vi var engagerade och motsatte oss det ena och det andra. Dåvarande ordförande Skogster kommenterade våra upptåg med att säga; det är ju bra att ni är aktiva. 
Vad var det som ni bråkade om?
– Ja det kunde vara vad som helst. Bland annat skulle nuvarande Svenska Blindgården bygga ett åldringshem för synskadade. Det tyckte vi var helt onödigt. Varför skulle synskadade behöva ett skilt åldringshem? När det blev omröstning om saken skrev vi ”Ner med ålderdomshemmet” på röstsedlarna. Vid rösträkningen kommenterade ordförande att man inte kunnat godkänna tre röstsedlar där det stod ”annan text”.
Tor Hanner minns att föreningen gjorde många uttalanden till myndigheter och medier, man ville bland annat ha pressöversikten tillbaka i radion. 
– Det kom inga tidningar då ännu, så vi skrev om hur viktig pressöversikten är om man inte ser. Den kom inte tillbaka fast vi blev lovade att den skulle komma. 
Fruns arbete förde familjen till Hitis

Efter många år i huvudstadsregionen förde hustru Eevas arbete familjen till Hitis i Åbolands skärgård.  Där arbetade Eeva som kyrkoherde i församlingen och Tor livnärde sig på kantorsuppdrag.En tid pendlade han också till Helsingfors för att jobba med FSS organisationstidning Finlands Synskadade (nu Synvinkel). 
– Ett år orkade jag pendla, sedan fick Kalle Skogster ta över som chefredaktör, minns Tor.
Hur var det att bo på Hitis?
– Vi lärde känna jättetrevliga människor på Hitis. Jag hade också stor nytta av att kunna spela dragspel. I kyrkan spelade jag orgel men när vi for ut till holmarna tog jag dragspelet med mig. Vi sjöng och spelade både psalmer och andra visor, ordnade musikfrågesporter och hade det trevligt. 
 Sedan år 2005 bor paret i Ekenäs. Tor Hanner spelar ännu aktivt instrument även om han inte längre spelar tillsammans med andra eller uppträder.  Han funderar på hur synskadan har påverkat honom som musiker, och kommer fram till att den påverkat på flera olika plan. 
– Synskadan påverkar ju allting. I musiken påverkar det framförallt att jag inte kan se publikens reaktioner. Man hör en hel del och kan avgöra om publiken tycker om det man gör, men det är en hel del nyanser som går förbi när man inte ser. 
Känner du av stämningar under en konsert?
–Jo, det tror jag.  Jag märker nog av hur det är på till exempel en danstillställning, om det är glad stämning eller inte.  
Tor spelade förr i orkestrar som Harmonika klassikot och i en kvartett som kallade sig Väst Fyra. Också FSS medlemmar har fått njuta av dragspelsmusik under otaliga vår-  och höstmöten. 
– Förr var det alltid dans i samband med mötena så jag ställde upp en och annan gång som spelman. 
På tal om FSS och förr i tiden, vad tycker du att har förändrats under åren?
– Vad förbundet beträffar så tycker jag att dess stora uppgång var under åren 1964-1980 då Kalle Skogster var ordförande. Då kom rehabiliteringen, taltidningarna, medlemsbandet osv på kassett. Förbundet var väldigt aktivt. Tyvärr tycker jag att förbundet inte känns lika stabilt idag. 
Yle har gjort två dokumentärer om Tor Hanner. Dokumentärerna kan ses på Yle Arenan under namnen "Tor Hanner 30 år senare" och "Tor Hanner ser med sina fingrar".
Bildtext: NORDEN SOM FÖREBILD. Tor Hanner anser att både Sverige och Norge har beundransvärda synskadeorganisationer. -På min tid läste alla i personalen och alla i styrelsen nordiska tidningar för att hålla oss uppdaterade.  
Syntolkning: Tor Hanner sitter vid ett bord på café Carl de mumma i Ekenäs. Framför honom på bordet står en kaffekopp. 
 ——— 
Synskadade Riika Hänninen kändis i finsk tv 
Text: Henrika Jakobsson 
Helsingforsbon Riikka Hänninen är blind från födseln, men det har aldrig stoppat henne från att modigt göra det hon vill. I år deltar hon i sångtävlingen Voice of Finland. Hänninen är sångare, sångpedagog och medarbetare vid tidningen Airut. 
I sitt första framträdande framförde Hänninen en låt som inspireras av världsmusik. Vi ser fram emot att se och höra mera från Riikka under våren! På adressen ruutu.fi kan du se alla avsnitt som släppts hittills, även klippen med Riikka.
Källa: The voice of Finland
———
Aktuellt
———
Frågor och svar om coronaviruset
Text: Henrika Jakobsson 
Synvinkel har sammanställt viktig information om det nya COVID-19 coronaviruset. Anvisningar utgår från THL:s rekommendationer. THL följer läget och uppdaterar den senaste informationen på sin webbplats regelbundet. De här rekommendationerna gäller 16.3.2020 när tidningen trycks.
Personer som hör till riskgrupper ska undvika att vara i kontakt med andra personer och man ska undvika evenemang med flera deltagare. Det är viktigt att han en god handhygien och att stanna hemma om man känner sig sjuk.
Vem hör till riskgruppen?
Till riskgruppen hör bland annat personer över 70 år, personer med försänkt immunförsvar eller personer med grundsjukdomar så som diabetes, hjärt- eller lungsjukdomar, kroniska neurologiska sjukdomar och astma. Även gravt överviktiga personer samt rökare hör till riskgruppen.
Vem testas för viruset?
För tillfället testas enbart personer med svåra luftvägssymptom samt personal inom social- och hälsovården. Personer med lindriga symptom, eller personer som återvänder från resor testas inte automatiskt.
Hur många av dem som smittats av coronaviruset tillfrisknar?
Största delen av de smittade tillfrisknar. Också största delen av de patienter som vårdats på sjukhus återhämtar sig från sjukdomen.
Hur kan jag skydda mig från det nya coronaviruset? 
Man kan skydda sig mot det nya coronaviruset på samma sätt som mot andra luftvägsinfektioner. Det lönar sig i första hand att upprätthålla en god handhygien. Tvätta händerna med vatten och tvål i minst 20 sekunder. Rör inte ögonen, näsan eller munnen om du inte har tvättat händerna.
Vad är symptomen för coronaviruset?
Symptomen är de samma som för vanlig flunsa eller influensa. Om du har feber, andnöd, hosta, muskelvärk eller trötthet ska du stanna hemma och undvika att träffa andra människor. Håll dig lugn och sköt om dig själv som du skulle i vanlig flunsa. Om du har starka symptom som kräver sjukhusvård ska du ringa till din närmaste hälsocentral. Vid akuta fall, ring ambulans. I lindriga fall uppmanar THL alla att enbart stanna hemma och inte stocka telefonlinjer eller hälsocentraler.
En telefonrådgivning ger allmän information om coronaviruset. Rådgivningens nummer är 0295 535 535. 
Följ alltid myndigheternas anvisningar och uppdatera dig om läget till exempel via radion eller nätet. 
FSS egna kurser uppskjuts på obestämd tid. Inga klientbesök i rehabiliterings-, IT-, taltidnings- eller andra ärenden görs för tillfället. Detta beslut har gjorts för att minimera smittorisken. FSS rekommenderar även att FSS distriktsföreningar inhiberar all fritids- och gruppverksamhet tillsvidare.
———
Vem ska på FSS tillgänglighetspris 2020?

Det är återigen dags att dela ut FSS utmärkelse till ett företag, en organisation eller annan instans som jobbat för tillgänglighet. 
Utmärkelsen har tidigare år delats ut till Wasa Teater 2016 och Ekenäs idrottsförening 2018 för inkluderande verksamhet med satsningar på syntolkning – var landar priset i år?
Privatpersoner eller distriktsföreningar kan nominera sina kandidater med en kort motivering till och med 15.5. 
Av alla nomineringar väljer FSS styrelse ut vinnaren som belönas under blindveckan i november.
Bland alla som nominerat en kandidat lottas det dessutom ut ett litet pris! Vad innebär tillgänglighet för just dig, och vem tycker du att borde få utmärkelsen i år?
Nomineringarna kan skickas per e-post till kansliet@fss.fi eller så kan man nominera per telefon genom att ringa upp Camilla Blomstedt på numret 044 712 3013. Vi ser fram emot att ta emot just ditt bidrag!
———
EIF samarbetar med DUV
I vår kommer Ekenäs idrottsförening och DUV i Västnyland inleda ett samarbete för att personer med utvecklingsstörning också ska ha möjlighet att spela fotboll. 
EIF fick år 2018 FSS tillgänglighetspris för satsningar på syntolkning under föreningens matcher och nu utvidgar föreningen sin tillgängliga verksamhet ytterligare. 
Enligt EIF:s verksamhetsledare Niklas Busk borde föreningar i större utsträckning ta ansvar för tillgänglig verksamhet i samhället.
———
Glasögon kan innehålla för höga halter nickel
Fem glasögonbågar från Instru Optiikka och tre från Specsavers avger höga halter av nickel. Det kan vara farligt för hälsan. 
Säkerhets- och kemikalieverket Tukes har bett företag att avlägsna glasögonbågar som kan orsaka nickelallergi från deras butiker. Det uppger Tukes i ett pressmeddelande.
Tukes testade 21 olika glasögonbågar som köptes från finländska glasögonföretag.
– Baserat på testen avsöndrade nio av bågarna för mycket nickel, säger Anneli Pärnänen, överinspektör vid Tukes, i pressmeddelandet.
Fem modeller av Instru Optiikka och tre av Specsavers Finlands glasögonbågar ska avlägsnas från marknaden till följd av testen. Företagen är också skyldiga att återkalla de aktuella produkterna. Glasögonbågarna som återkallats från marknaden finns nu på Tukes register för marknadsövervakning.
– Huden är känslig för det nickel som frigörs från glasögonbågarna och kan orsaka permanent känslighet för nickel, alltså nickelallergi, säger Petteri Talasniemi, överinspektör vid Tukes. 
Hudutslagen som orsakas av nickel kan försämra livskvaliteten och arbetsförmågan och är därför ett allvarligt hälsoproblem.
———
Aktuellt i distrikten
———
Norra Österbottens Svenska Synskadade
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset.
Vi har förhandsbokat biljetter till ”Vi bygger en bättre värld” – en berörande konsert med Cecilia Kyllinge, Erik-André Hvidsten, Helene Nyberg och Thomas Enroth på piano. Musik av Björn Afzelius, Thomas Enroth m.fl. fredagen 3.4 kl 19 i Schaumansalen i Jakobstad. Biljettpris med grupprabatt 20 euro.
Punktskrift med Leif Nybohm hålls måndagar kl 9.30 – 11.30 på Fyren. Både nybörjare och längre hunna är välkomna med. 
Handarbetsgruppen Rätstickorna träffas varannan måndag (udda veckor) kl 12 - 14 på Fyren. Nästa träff blir 6.4. Ledare Agneta Cederberg hälsar alla Rätstickor välkomna! 
Föreningsträffen i april hålls tisdagen 14.4 kl 18 på Fyren. Vi får besök av Kristine Ek från Minnesrådgivningen.
I samarbete med Folkhälsan hålls på onsdagar vid Östanlid; Konditionsträning kl 11 – 12 och vattengymnastik, grupp 1 kl 11.45 och grupp 2 kl 12.30 med Bo-Erik Enell. 
Dam-Mimosel träffarna hålls varannan torsdag (jämna veckor) kl 13 – 15 på Fyren med Sol-Britt Björkgren som ledare. Nästa träff 2.4.
Karaträffar på Fyren ordnas i regel sista torsdagen i månaden. Nästa träff blir torsdagen 23.4 kl 12.30. 
Vill du äta lunch i trevligt sällskap? Kom med på föreningens Lunchträffar sista fredagen i månaden. Nästa träff blir fredagen 27.3 och därpå följande 24.4.
27.5 ordnas en Sommardag vid Åminne Folkpark i Malax med föreläsning av synpedagog Krister Inde. Busstransport från Karleby via Jakobstad och Nykarleby. Se närmare info i VSS annons. 
Mera info om verksamheten på Medlemsbandet och föreningsspalten i ÖT på lördagar eller på www.fss.fi/noss. Kontaktinformation: Ann-Sofie Grankulla, tfn 7234 880 / 050-3795 658 eller via e-post: noss@multi.fi.  Man kan också kontakta föreningens ordförande Bengt Ahlvik, tfn 0500-778 694 (under vardagar) eller via e-post: bengt.ahlvik@gmail.com. 
——
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland 
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset. 
Föreningen finns från och med detta år 2020 i första våningen i förbundet FSS utrymmen på adressen Parisgränden 2 A 1, ingång via förbundets dörr till höger med förbundets summer. Namnet på det nya utrymmet är KansliHörnan. Telefontiden är måndag – onsdag klockan 10 –13. Det går som tidigare att sända sms, tala in på svararen eller sända e-post till kansliet. Anmälningar till medlemsträffar och evenemang kan göras till kansliet per telefon 0400-269553 eller per epost kansliet@ssmn.fi. 
Måndagsträffarna fortsätter med principen om två träffar per månad. Den andra måndagen i månaden är träffen på Kampens servicecentral. Från och med i år önskar föreningen bindande anmälningar till måndagsträffarna senast föregående onsdag till kansliet per telefon 0400-269553, per epost kansliet@ssmn.fi eller vid föregående träff.
Måndagen den 6.4 klockan 15 – 17 träffas vi på Kampens servicecentral, Salomonsgatan 21, med temat Påsktraditioner.
Måndagen den 20.4 klockan 13 – 15 har vi vår träff i föreningens utrymme KansliHörnan på Parisgränden 2 A 1. I samband med träffen får vi besök av Christian Holmqvist, som igen spelar och pratar om musik med särskilt tema. Kaffeservering med tilltugg.
Föreningen besöker Svenska Teatern tisdagen den 19.5.2020 för att titta på föreställningen ”Pappan” med Asko Sarkola. Syntolkning arrangeras. Deltagaravgiftern är 15 euro och anmälan senast den 4.5.2020.
Utflykt till Sveaborg måndagen den 15.6.2020
Tillsammans med Synskadade i Väst- och Östnyland ordnas en heldagsutflykt till Sveaborg med guidning och museibesök. Deltagaravgiften blir 40 euro och inkluderar kaffe med tilltugg samt lunch, inträden och transporter. . Anmälan senast den 28.5.2020.
Återkommande motion.Vattengymnastiken med anmälda medlemmar fortsätter frredagar kl. 10 i Folkhälsanhuset, Mannerheimvägen 97 i Brunakärr.
Styrka och balansgruppen träffas till medlet av april på  torsdagar kl 14-15 i gymnastiksalen på Folkhälsanhuset, Mannerheimvägen 97 i Helsingfors. Föreningen önskar alla medlemmar och samarbetspartners en trevlig och solig vår!
Distriktssekreterare Ira Grandén, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Telefon 0400-269553, e-post:  kansliet@ssmn.fi.
——
Svenska Synskadade i Västnyland
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset. 
Vi har bokat biljetter till Svenska teatern i Helsingfors måndagen den 19 maj till en extraföreställning av ’’Pappan’’. Föreställningen börjar klockan 19.00 och den kommer att syntolkas. Vill du komma med så skall du anmäla dig till Börje Broberg på telefon 044 5410 679. Det finns ett begränsat antal biljetter, så skynda på. Maxpriset för biljett är 34 euro.
Månadsmötet i april ordnas lördagen den 18 april klockan 13 – 15.30 i Lyan, Prästängsgatan 12, Ekenäs. Observera datum. Rehabiliteringsrådgivare Tina Hultgren finns på plats. Dessutom utlovas annat program.
Maj månadsmöte den 9 maj ordnas som vanligt som en utfärd. Reservera dagen, närmare uppgifter om platsen kommer senare.
Synrådgivning i Hangö. Onsdagen den 15 april klockan 13-15 träffas FSS’ rehabiliteringsrådgivare Tina Hultgren i Astreas spegelsal, Berggatan 4 i Hangö. Alla med frågor om syn och problem med synen är då välkomna, 0ckså föreningen Svenska synskadade i Västnyland finns på plats.
Och torsdagen den 7 maj träffas rehabiliteringsrådgivare Tina Hultgren i Ingå bibliotek mellan klockan 13.30 och 15.00 för frågor om synen och problem med den. Föreningen SSVN finns också där på plats. 
Nästa musikkväll med gamla goda låtar från Bruno Lindholms samling försiggår onsdagen den 22 april klockan 18 i Lyan. Har du önskemål, tag kontakt med t.ex. Börje på 044 5410 679.
Bowling- och biljardgruppen spelar i Ekenäs bowlinghall varannan torsdag klockan 17.00. Speldagar är 2 och 16 april samt 7 maj. Kolla med Kim Åkerblom på telefon 044 955 3141. 
Herrklubben har samling torsdagen den 23 april klockan 15 i Lyan.
Varje onsdag klockan 10 fortsätter balanskursen i Seniorahuset, Prästängsgatan 14 med Anne Forsström som ledare. Anmäl dig till Pirjo Laatikainen på Folkhälsan, tel 050 304 7613.
Bocciagruppen spelar varje fredag klockan 14 i fd Sjukvårdsskolan, Raseborgsvägen 5 i Ekenäs. Birgitta Nordström, telefon 044 336 8060 är kontaktperson.
Har du idéer till olika aktiviteter eller frågor, då kan du ringa föreningens sekreterare Börje Broberg, telefon 044 5410 679 eller skicka epost till ssvn@brev.fi. 
 ——
Svenska Synskadade i Östnyland
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset. 
Fredagsträff den 27.3 kl 10-11.30 med vår rehabiliteringsrådgivare Ann-Catrin Tylli på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå.
Fredagsträff den 3.4 är en punktskriftskurs kl 10 – 11.30 med Paulina på Kajutan.
Svenska Synskadade i Östnyland r.f håller stadgeenligt årsmöte, lördagen den 18.4.2020 kl 13.00 på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå. Styrelsen. 
Fredagsträff den 24.4 och 8.5 är en kaffestund och stoljumpa med Ann-Lis kl 10 – 11.30 på Kajutan.
Lovisa fredagsträff den 24.4 kl 10-11.30 medverkar rehabiliteringsrådgivare Ann-Catrin Tylli på Esplanad, Drottninggatan 7, Lovisa.
——
Vasa Svenska Synskadade
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset. 
Punktskriftskurser fortsätter fram till och med onsdag 29.4 kl.10 - 13.30 med kaffepaus kl.11.30. 
Kursledare är Ritva Hagelberg och Margareta Öster.
Vattengymnastiken i samarbete med Folkhälsan i Smedsby, fortsätter under vårterminen med två olika grupper. Grupp 1 träffas jämna veckor på torsdagar och pågår fram till och med 14.5 (med undantag av 30.4) Grupp 2 träffas ojämna veckor fram till och med 28.5 (med undantag av 21.5) Grupperna träffas kl.16 – 16.45. Har du ytterligare frågor, kontakta kansliet. 
Ledare är Emely Rosenberg, tfn 044-5522 010. 
Trivselcafé aktivt seniorlivi samarbete med Folkhälsan fortsätter varannan ojämn vecka fram till och med onsdag 6.5 kl.13-15.15 i ÖF:s caféutrymme i första våningen på Korsholmsesplanaden 44. Mera info av Carina Blom tfn 044 788 1026.  Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade r.f. håller stadgeenligt årsmöte lördagen den 4 april kl.13 på Korsholmsespl. 44, i Café våning 1, Vasa. Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden. Som extra ärende under § 11 val av ordförande. Servering.
Anmälan senast måndag 30.3 på tfn 045-321 3320 (måndag-torsdag kl.10-12) eller e-post: vasasynskadade@gmail.com. Styrelsen.
Aktivt seniorliv i Södra Österbotten i samarbete med Folkhälsan och FSS träffas i Lappfjärd i Magasinet, Södra Lappfjärdsvägen 117, tisdag 21.4 kl.13-15. Kontaktperson är Ulla-Britt Ingman tfn 050-561 2950 och Carina Blom tfn 044-788 1026.
Före träffen håller rehabiliteringsrådgivare synrådgivning kl.10-12 på samma plats. 
Quinnoträff ordnas torsdag 23.4 kl.18-20 på Skönhetssalong Kika´s på Stora Långgatan 32-24 i Vasa. Vi får info och demonstration av ekologiska hudvårdsprodukter och make up av salongens kosmetologer. Vi bjuds även på något salt och sött under kvällen. Kvällen kostar 10€/dam och bör anmälas senast måndag 20.4.
Resa till Kalmar och Öland 8 -13.6.2020. Resan görs i samarbete med Oravais Trafik Ab. Resan är fullbokad med 56 resenärer från fyra olika föreningar.  Vi åker med OT:s splitternya buss som rymmer 65 personer.
Stiftelsen svenska blindgården sponsorerar alla ordinarie medlemmar med 100€/person. Har du frågor, kontakta Febe Mörk som fungerar som reseledare.
Kontaktinformation:
Alla anmälningar görs till verksamhetsledare Febe Mörk på tfn 045-321 3320 (må-to kl.10-12) eller per e-post: vasasynskadade@gmail.com 
Du hittar även info om oss på http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: https://www.facebook.com/vasasynskadade. 
——
Åbolands Synskadade
——
Ålands Synskadade
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset. 
Kansliet på Ankaret nås på telefonnummer 0457 343 8950. Öppettider och telefontider på Ankaret är måndag – torsdag kl 09.00 -13.00 eller via mail till aland.syn@aland.net. 
Grundkurs i punktskrift för synskadade startar den 25 maj och genomförs under tre omgångar. Tiderna blir sålunda 25-29 maj, 31 augusti-4 september samt 26-30 oktober.
En punktskriftskurs för seende kommer att genomföras den 2-3 oktober. 
Båda dessa kurser kommer att hållas på vårt verksamhetscenter Ankaret på 
Johannebovägen 7 i Mariehamn och kommer att vara öppna för alla intresserade, även för personer som inte är medlemmar i föreningen. Anmälan till grundkursen för synskadade ska ske senast måndagen den 27 april och anmälan till kursen för seende ska ske senast fredagen den 25 september till kansliet på Ankaret. Tel 0457 343 8950 eller aland.syn@aland.net. Det är en chans som inte återkommer så ofta att få delta i en punktskriftskurs här på Åland, då de flesta av dessa kurser anordnas på fastlandet. Därför är det extra roligt att föreningen kan orda kurserna och vi hoppas naturligtvis att det finns ett intresse för deltagande för båda. De är kostnadsfria för deltagarna, så passa på att lära dig ett nytt alfabet och lär dig ett nytt sätt att läsa och skriva. Tänk på att deltagarantalet är begränsat, så passa på att anmäla dig så snart som möjligt!
Borstbindningen pågår på Ankaret på torsdagar klockan 11.30-14.30. 
På fredagar klockan 13.00-14.00 i Folkhälsans Allaktivitetshus kan ni medlemmar kostnadsfritt komma och njuta i det 32-gradiga vattnet! 
Sjukskötare Åsa Rehn-Isaksson, ÅHS, går att nå måndag-fredag kl 8.00-9.00 på tel 018 535 277. Be att få tala med Åsa.
Rehabiliteringsrådgivare Stina Nygård kan kontaktas på telefon 050 595 4377 eller via mail på stina.nygard@fss.fi.
 ——
Annonser
——
Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset. 
Välkommen till Sommardag vid Åminne folkpark i Malax!
Tidpunkt: onsdag 27.5 kl.9.30 - 15
Dagens gäst är synpedagog Krister Inde från Sverige som är med oss hela dagen och föreläser på förmiddagen under temat ”Se dåligt – Må Bra”.
”Om synen sviker så kan man förlora fotfästet. Helheten som människa kan upphöra under en tid. Men det innebär inte att man mist den här känslan för alltid.
Du har nämligen rätt att vara en annorlunda, men ändå hel och lycklig människa med alla de problem och glädjeämnen som livet ger. Trots att du ser dåligt.
Den här föreläsningen handlar om vägen dit.”	
Anmälningar tas emot av verksamhetsledarna, som ordnar busstransport. Anmäl dig senast 13.5.2020 till Febe Mörk tfn 045-321 3320 eller Ann-Sofie Grankulla 050-379 5658. Kostnaden för dagens program är 20 euro per person.
Sommardagen är riktad till både medlemmar och deras närstående i hela FSS och ordnas i samarbete mellan VSS, FSS, Folkhälsan samt Åminne folkpark rf och Åminne Kök & Bar. Dagen arrangeras med understöd från SAMS och Hackmans stiftelse.
——
Ansök om bidrag från Blomsterfonden
Förbundet Finlands Svenska Synskadade rfs fristående fond, Blomsterfonden, har lediganslagit bidrag att söka. Bidrag kan sökas både av FSS distriktsföreningar och synskadade privatpersoner som är ordinarie medlemmar i FSS. Till exempel delas bidrag till ledsagning syntolkning och deltagaravgifter.
Syftet med understödet är att personer med synnedsättning får möjlighet att delta i motions-, rekreations- och kulturaktiviteter.
Blomsterfonden delar ut bidrag till evenemang, läger och kurser, som inte fått understöd från annat håll. Ansökan fylls i på en ansökningsblankett som fås per e-post av FSS verksamhetsledare Matthias Jakobsson, matthias.jakobsson@fss.fi. Det går också att fylla i ansökan per post.
Ansökningstiden är 1.3-30.4. Ofullständiga ansökningar eller ansökningar som inte inkommit i tid beaktas inte. 
För mer information kontakta Matthias Jakobsson, tfn 044 080 8004  eller matthias.jakobsson@fss.fi.
——
Åke Lindroos Stiftelse
Stiftelsen Robert Åke Lindroos utdelar stipendier till svenskspråkiga synskadade personer för utbildning, fortbildning och studier.  Ansökningstiden är fortlöpande.
Till en fritt formulerad ansökan bör bifogas information om utbildning (inklusive kostnadsberäkning) eller bevis på studier, t.ex. studieregisterutdrag. Erhållet bidrag ska redovisas.
Ansökan riktas till verksamhetsledare Matthias Jakobsson, Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors, e-post: matthias.jakobsson@fss.fi.
——
Kallelse till vårmöte
Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f. kallar medlemmarna till stadgeenligt vårmöte lördagen den 16 maj 2020 på Hotell Scandic City i Tammerfors.  Mötesförhandlingarna inleds kl 10.30 och avslutas kl 17.30. 
Vid mötet behandlas de i paragraf 6 av förbundets stadgar nämnda ärendena: verksamhetsberättelse och bokslut för år 2019, revisorernas berättelse och frågan om ansvarsfrihet för styrelsen, verksamhetsledaren, ekonomen och övriga redovisningsskyldiga, diskutera förbundets verksamhet på längre sikt utgående från styrelsens förslag till strategiska riktlinjer, tillsättande av valberedningsutskott om vårmötet så besluter, övriga frågor vilka styrelsen förelagt vårmötet, skriftliga motioner som inom februari inlämnats till styrelsen av personmedlemmar eller medlemsföreningar. Även justerad budget för år 2020 behandlas.
Deltagaravgiften är 30 euro/person vilket inkluderar ordnade tågresor samt lunch och kaffe på hotellet. Anmälningen är bindande.
Medlemmarna ombeds anmäla sig till sina respektive föreningar senast onsdagen den 15 april 2020, enligt följande:
Norra Österbottens svenska synskadade r.f.: 
Ann-Sofie Grankulla, tfn 06-723 4880, 050-379 5658
Vasa svenska synskadade r.f.: 
Febe Mörk, må–to kl 9-14, tfn 045-321 3320
Svenska synskadade i Östnyland r.f. :
Jonas Lindström, tfn 040-964 4672 
Åbolands synskadade r.f.: 
Harold Henriksson, tfn 050-516 6520
Svenska synskadade i mellersta Nyland r.f.:
Ira Grandén, må-on kl 10-13, tfn 0400-269 553
Svenska synskadade i Västnyland r.f.:
Börje Broberg, tfn 044-541 0679
Ålands synskadade r.f.: 
Rolf Söderlund, tfn 0457 361 3634   
Möteshandlingar och program på önskat medium sänds till alla anmälda.
Vi ber alla mötesdeltagare bekanta sig grundligt med mötesmaterialet på förhand! Välkommen! – Styrelsen. OBS! Kontrollera med ditt eget distrikt om restriktioner i evenemangen med anledning av coronaviruset.