Fs 4/27 april 2005
 
Innehåll
 
Ledaren av Sergius Colliander
Basen för bra liv finns i biologin
  
Guide för betjäning av handikappade i kollektivtrafiken - Sunniva Eklund  presenterar 
 
Synskadade beaktas i nya dubbeldäckade sovvagnar 
 
Revolutionerande celler - om stamcellsforskning av Arto Vanhanen 
 
Datorkurs på Ankaret - Sanna Söderlund rapporterar 
 
Allt gott! - Ulla-Maj Svanbäck tackar för sig 
 
FSS utskott: intressebevakningsutskottet slår vakt om våra rättigheter - Karl-Oscar Skogster 
 
Nordiskt kvinnoarbete med pli 
 
Ny tidning 
 
Vår rätt att vara dövblinda 
 
På språkpraktik i Normandie - Paulina Hannus berättar, del 2  
 
Kåseri 
 
MEDDELANDEN 
Vad skulle nytta just DEJ? 
FSS semesterbidrag 
Kurs för synskadade kvinnor 
Aviris har nya öppettider 
 
Meddelanden från distrikten 
 
Bakpärmen: Beställ FSS keps!
----------------
 
Pärmbild: När gräset spirar, blommorna slår ut, trädens blad grönskar och solen står högre på himlen blir ljuset mildare och bländningen mindre kännbar för synsvaga. - Foto SC
---------------
 
Ledaren
 
Basen för bra liv finns i biologin
 
Sergius Colliander
  I välfärdsstaterna har vi redan för en tid sedan nått ett skede i utvecklingen som fjärmat oss från något av det grundläggande för vår existens. I alltför hög grad tar vi det för givet att de elementära förutsättningarna för ett bra liv finns tillgängliga: rent vatten, mångsidig föda, någorlunda frisk luft och ren natur. Det är vitala resurser vi här nämner och utan tillgång till dem haltar det mesta. Det är inte oviktigt att påminna sig detta: det krävs stora tillgångar för att underhålla en samhällsstruktur som säkerställer de här premisserna för alla. Biologin är utslagsgivande för vårt välbefinnande.
  I länder med ett mindre utvecklat samhällssystem och med sämre förutsättningar att bygga upp välfärd för sin befolkning är läget ett annat. För de flesta av jordens människor är rent dricksvatten en bristvara, näringen är ensidig och otillräcklig, möjligheterna att underhålla hygienen är starkt beskurna. 
  En av följderna av de här olikartade förhållandena är att också synskadevärlden är tudelad: i de s k välfärdsstaterna är åldersrelaterade synskador dominerande medan den medicinska utvecklingen starkt reducerat andelen synskadade barn och unga. I de fattiga länder är det annorlunda: bristsjukdomar, förorenad miljö och bristfällig tillgång till medicinsk behandling gör att barn och unga bland synskadade är den vanligare företeelsen. Men också äldre har det svårt: alltför få får tillgång till t ex starroperation, något som blivit rutin i länder med utvecklad hälsovård. 
  Biologisk forskning har redan under en följd av år varit en viktig inriktning bl a inom medicinen. Särskilt intresse väcker stamcellsforskningen även om det här finns en hel del frågetecken att räta ut. Men det har ju varit fallet nästan alltid när utvecklingen gått in på helt nya områden. 
  I anslutning till biologisk medicinsk behandling tangeras också otvetydigt viktiga etiska frågeställningar. Att förhålla sig till dem med en axelryckning vittnar om inskränkta perspektiv. Det går inte att missta sig på att det finns en risk för att kortsiktiga ekonomiska intressen kan köra över ett moget och i någon mån tidskrävande arbete på att nå en möjligast täckande internationell samsyn på vilka ingrepp i olika mänskliga livsyttringar som kan anses etiskt acceptabla och vilka som måste avskrivas.
  Akademisk frihet och öppenhet inom forskning och en tillräckligt gedigen samhällsfinansiering är ett beprövat koncept för att i krävande situationer finna väl avvägda lösningar. Det är något vi inte har råd att göra avkall på!
---------------
 
Stor efterfrågan på guide för betjäning av handikappade i kollektivtrafiken
 
Sunniva Ekbom
  Guiden för betjäning av handikappade i kollektivtrafiken innehåller praktisk och informativ information om hur personalen inom kollektivtrafiken ska betjäna personer med nedsatt syn och andra handikapp som medför rörelsehinder. Guiden kommer att användas i utbildningen av personal inom kollektivtrafiken.
  Kommunikationsministeriet står bakom den 30 sidor långa guiden som ingår i det treåriga utvecklings- och forskningsprogrammet Elsa vars målsättning bland annat är att tillhandahålla denna guide som undervisningsmaterial för busschaufförer och biljettförsäljare. Servicen ska bli ändamålsenlig vilket bidrar till att kollektivtrafiken är tillgänglig för alla. Representanter för äldre- och handikapporganisationer har vidtalats vid utformandet av guiden som är lättillgänglig med teckningar som illustrationer.
  Enligt överinspektör Irja Vesanen-Nikitin vid Kommunikationsministeriet fyller denna guide ett stort behov - till exempel blivande busschaufförer behöver mer information om rörelsehandikapp. Guiden finns i detta nu endast på finska, men Vesanen-Nikitin utlovar en svensk översättning. 
 
Förbättrad livskvalitet
  Enligt grundlagen är alla mänskor jämlika; handikapp ska inte föra med sig att man placeras i en annan kategori som resenär i kollektivtrafiken. Kollektivtrafikresenären ska oberoende av funktionshinder erbjudas en trygg och behaglig upplevelse. Till exempel barn, äldre och handikappade ska med lite specialuppmärksamhet erbjudas en lika trygg resa som andra.
  Med guiden som hjälp ska personalen vara beredd att ge service som alltid tar passagerarnas olikheter i beaktande, på ett hänsynsfullt sätt och utan att tvinga hjälpen på passagerare. Mölighet till självständigt resande i kollektivtrafiken förbättrar livskvaliteten; bidrar till möjligheterna att arbeta, att ha en aktiv fritid och träffa vänner. I guiden konstateras att kollektivtrafikpersonalen ska handla i enlighet med det kloka ordspråket: Gör för andra, det du vill att andra ska göra för dig.
  Servicens kvalitet grundar sig på enkla grundregler som att man uppträder sakligt och talar normalt utan att skrika. Ifall det råder oklarhet hurdan hjälp resenären behöver, är det bäst att fråga rakt på sak för att kunna hjälpa på ett adekvat sätt. Ett förståelsefullt och lugnt uppträdande mot någon som är långsam bidrar till servicekvaliteten och fråntar passagerararen rädsla. Viktigt är förstås även att se till att en funktionshindrad person erbjuds sittplats. 
 
Osynliga synhandikapp
  Angående synhandikapp konstateras i guiden att personalen kan ha svårt att upptäcka synhandikapp som inte medför vit käpp eller ledhund. 1,5 % av Finlands befolkning vilket innebär ca 70 000 personer lider av nedsatt syn vilket medför problem i vardagen. Hos en del varierar synen från gång till gång beroende på trötthet eller andra omständigheter. Vidare redogör guiden för hur synen kan variera beroende på hurdant synfel det är fråga om. 
  Här konstateras att nedsatt syn ofta hör ihop med stigande ålder. En befolkningspyramid med en allt större andel äldre personer för med sig fler och fler passagerare med synhinder vilket personalen ska ta i beaktande. 
 
Ledarhund eller vit käpp 
  I guiden, under rubriken Ledarhund redogörs för hur de kring 200 ledarhundarna i Finland verkar;  ledarhund som beledsagar en person med nedsatt syn är i arbete och man får inte närma sig den då utan husses lov. En ledarhund lyder endast sin husse. Person med ledarhund behöver en sittplats med utrymme framför fötterna där ledarhunden vilar.
  Personalen uppmanas fråga resenären med nedsatt syn om denna behöver hjälp, till exempel med att veta var han ska stiga av. Kollektivtrafikpersonalen uppmanas presentera sig själv vid tal med resenären med nedsatt syn, och tala direkt till avsedd person så att det inte råder oklarhet om vem som tilltalas. Viktigt är även att så noggrant som möjligt, med hjälp av prepositioner som framför, ovanom och nedanför beskriva det som resenären behöver få veta.
  I guiden finns info om de olika typer av vit käpp som en synskadad kan ha. Med hjälp av den långa käppen som rörs i små cirklar framför personen kan en person med starkt nedsatt syn ta reda på var det finns trappsteg eller hål i gatubeläggningen. En person som har en kort vit käpp har inte lika dålig syn, men han kan behöva hjälp i trafiken.
 
Bildtext:
  En person med ledarhund behöver en sittplats med utrymme framför fötterna där ledarhunden vilar, sägs det i guiden som är fyndigt illustrerad av Jouko Kunnas.
---------------
 
Synskadade beaktas i nya dubbeldäckade sovvagnar
 
(SC) VR-koncernen tar ibruk nya dubbeldäckade sovvagnar i trafiken Helsingfors-Rovaniemi nästa år. Tillverkarfabriken Talgo i Otanmäki i Kajanaland inbjöd synskadade att bekanta sig med prototypen.
  Markku Möttönen, chef för medlemsservicen inom Synskadades Centralförbund SCF berättar att displayerna på vagnarnas utsida kommer att bli bättre än de som nu är i bruk på InterCity-tågens vagnar. De blir större och med bättre kontraster. Det blir också lättare att varsebli vagnsdörren, den får avvikande färgsättning.
  - Toaletternas dörrar lyckades vi inte ändra på. Låset är likadant som i IC-vagnarna, det fungerar elektriskt och är litet besvärligt först. Men med litet träning går det nog att lära sig att höra när dörren går i lås och när den går att öppna, säger Leila Papunen från Uleåborg, styrelsemedlem i SCF och erfaren tågresenär.
  Platsmarkeringen i punktskrift kommer att förbättras, den blir större och tydligare än i de dagvagnar där den nu förekommer. Synskadade rekommenderade ett svenskt företag inom branschen.
  VR har beställt 20 dubbeldäckade sovvagnar av Talgo och de kommer att börja trafikera 2006. I vagnarna finns 19 hytter med två bäddar var, alla med luftkonditionering. Hytterna på övre plan har dusch och WC. På nedre plan används toaletterna i vagnens bägge ändor, en är inva-WC. Leveransen värde är cirka 59 miljoner euro.
---------------
 
Revolutionerande celler
 
Arto Vanhanen
  Degenerativa ögonbottensjukdomar, speciellt retinitis pigmentosa och makuladegeneration, förstör långsamt delar av näthinnan och är den största orsaken till blindhet i i-länder. De påverkar tiotals miljoner människor. Dagens behandlingsmetoder kan bara reducera symtomen, medan sjukdomarna fortsätter att förstöra näthinnan. Behandling med s k stamceller öppnar inom närmaste framtid helt nya möjligheter att stoppa och bota många olika sjukdomar bland dem sannolikt även näthinneatrofier. 
 
Embryonala stamceller
  Stamceller är ospecialiserade celler, vilkas slutliga funktion på tidig embryonal nivå ännu är obestämd. Under fosterutvecklingens senare stadier differentieras stamcellerna till alla celltyper i kroppen, bildande hjärna, hjärta, ben, muskler, hud o s v. Forskarna ser i dag stora möjligheter att utnyttja den enorma potentialen hos stamcellerna då det gäller att behandla olika sjukdomar. Exempelvis orsakas både parkinson- och alzheimersjukdom av skador på vissa cellgrupper i hjärnan. Genom att transplantera embryonala stamceller till den skadade delen av hjärnan, hoppas man kunna ersätta den förlorade hjärnvävnaden. I framtiden kan stamcellsforskningen revolutionera behandlingen av många andra svåra sjukdomar såsom stroke, diabetes, hjärtsjukdomar och även degenerativa ögonsjukdomar. 
  Länderna intar olika attityder till användningen av mänskliga embryonala stamceller för forskning och medicinskt bruk. I Tyskland är det t ex olagligt att ta ut stamceller från ett mänskligt embryo. I Storbritannien är det däremot lagligt för forskarna att använda mänskliga foster upp till 14 dagar efter befruktningen. Vid denna tidpunkt är embryot en blåsformig bildning av celler i storlek med en fjärdedels knappnålshuvud (0,2 mm). Dessa s k humana blastocyter har i allmänhet blivit över vid fertilitetsbehandlingar och kan användas endast om det behandlade paret gett sitt tillstånd. Det finns för närvarande minst 100 000 "övergivna" mänskliga embryon i frysboxar i EU-länderna.
 
Andra stamcellskällor
  Eftersom användningen av embryon är etiskt kontroversiell, söker forskarna efter alternativa sätt att få fram stamceller. En möjlighet ger stamceller som finns i benmärgen hos vuxna individer. Dessa celler kan differentieras till olika typer av blodceller under människans hela livstid. I framtiden hoppas forskarna kunna manipulera stamceller från denna källa, så att de i stället för enbart blodceller kan producera hjärnceller, lever, hjärta och nerver. Att ta celler från vuxna som gett sitt samtycke skulle inte bara vara etiskt acceptabelt för de flesta människor och i de flesta länder, det skulle även vara bättre för patienterna då immunologisk avstötning av transplantatet kan undvikas. 
  Resultaten ser lovande ut, men forskarna vet ännu inte hur formbara stamcellerna från benmärgen verkligen är. Än så länge är det i första hand embryonala stamceller som kan innebära nya behandlingsmöjligheter inom en nära framtid. Det kan vara så att olika sjukdomar bör behandlas med olika celltyper, och de flesta forskare förordar därför fortsatt forskning på båda slagen av stamceller.
  En möjlig stamcellskälla är ytterligare blodet från navelsträngen. Vissa forskare hävdar att dessa celler kan användas för att behandla blodsjukdomar såsom leukemi, immunsjukdomar och genetiska sjukdomar. Stamceller från navelsträngsblodet är inte enbart kompatibla med barnets immunsystem utan även med dess familjemedlemmar.
  Under flera år har forskare varit intresserade av att producera klonade mänskliga stamceller som kan användas för att behandla sjukdomar, s k terapeutisk kloning. FN har dock i år förbjudit all kloning av stamceller i fruktan för missbruk. 
 
Ögonbehandling
  Forskare har nyligen identifierat stamceller som förökar sig genom celldelning från den pigmenterade kanten av regnbågshinnan i ögat hos vuxna möss. En annan stamcellskälla hos vuxna råttor är hypocampusområdet i hjärnan. Hypocampuscellerna tycks integrera väl när de transplanteras till näthinnan hos råttor som lider av retinadystrofi. Även ögon hos människor, med så hög ålder som 60 år, innehåller specifika stamceller som kan bilda alla de olika celltyperna i näthinnan. De få försök som hittills gjorts för att behandla degenerativa ögonbottensjukdomar med stamceller har emellertid misslyckats. Samma är fallet med försök att transplantera ostrukturerade cellgrupper till näthinnan. Det är dock troligt att transplantatet ger ett visst stöd till kvarvarande synceller. 
  Transplantation av stamceller till människor aktualiseras inte förrän det kan påvisas att cellerna inte bara överlever utan kan bli fullt utvecklade och funktionsdugliga synsinnesceller. Innan transplantationen kan göras måste man även noga känna till de genetiska faktorer som styr utvecklingen av stamcellerna. Dessutom bör man även veta hur stamcellstillväxten kan regleras så att det inte sker en alltför stor tillväxt. Vissa stamceller uppvisar cancerpotential efter transplantationen. 
 
Stamcellsodling för kliniskt bruk
  Transplanterade ospecialiserade stamceller reparerar inte automatiskt skador i vävnaderna som man först trodde. De försvinner så småningom utan verkan. I kombination med biomaterial som utlöser cellernas specialisering, bl a genom inbyggda tillväxtfaktorer, är möjligheterna mycket större. Detta sker vid odling av stamceller i s k linjer som i år har påbörjats i det högklassiga cell- och stamcellscentret Regea i Tammerfors. Finlands främsta stamcellsforskare, professor Outi Hovatta är chef för centret. Med hjälp av ett stort antal odlingslinjer räknar man med att i framtiden kunna eliminera en stor del av avstötningsproblemen vid transplantationer. Enligt planerna kan centret producera vävnader för att reparera spår efter tumörer, olyckor och kirurgiska ingrepp inom ca ett år. När det gäller hud, slemhinnor och brosk kommer vävnadsodlingen i Tammerfors igång redan i sommar. 
  Projektet som drivs i samarbete med Karolinska institutet i Stockholm öppnar i framtiden oanade behandlingsmöjligheter av sjukdomar. Då tekniken utvecklas finns det all anledning för synskadade och deras organisationer att hjälpa till att få igång behandlingar av ögonsjukdomar med stamcellstransplantat.
  Skribenten är biolog och nås per telefon 
05‑214500. 
 
Bildtext:
  - Behandling med stamceller öppnar inom närmaste framtid helt nya möjligheter att stoppa och bota sannolikt även näthinneatrofier, skriver Arto Vanhanen. - Foto SC
----------------
 
Datorkurs på Ankaret: 
"Rom byggdes inte på en dag"
 
Sanna Söderlund
  Ett veckoslut i början på april var det igen datadagar på Ankaret. Det var andra delen av datorkursen som Mariehamns medborgarinstituet ordnade. Temat på kursen har varit Internet och deltagarna i första kurstillfället (som ordnades i mars) använde Supernova skärmförstorings- och läsningsprogram. Detta veckoslut var ägnat åt Hal-användare (skärmläsare). 
  Jag fick i slutet av första kursdagen en pratstund med Dorrit Mattson, en av de sex deltagarna som först verkade litet motvillig att släppa hörlurarna. 
 
- Vad håller du med på just nu?
  - Jag är inne i sökmotorn Google.
 
- Har du hittat någonting intressant?
  - Jag har hittat flera intressanta länkar om vävnotor.
 
- Hoppas du kan ta en liten paus och berätta vad ni har gjort under denna första kursdag.
  - Ja, vi har fått lära oss surfa på olika länkar. Vi har tittat på olika synskadesidor så som Synskadades riksförbund i Sverige och Unga Synskadade. Sedan har vi tittat lite på tidningar, jag har tittat till exempel på Nya Åland. Sedan, efter kaffepausen, har jag för det mesta undersökt Google.
 
- Du verkar vara intresserat av vävning?
  Dorrit säger först "inte alls", skrattar och ser finurlig ut. Det kommer fram att hon har en vävstol hemma och senaste alstret har varit breda, rutiga trasmattor. Så det där med vävnotor fick sin förklaring. 
 
- Om vi går tillbaka till datorerna... hur mycket använder du datorn hemma? Och till vad?
  - Ja, det är lite upp och ner, ibland mera, ibland mindre. Jag läser och skickar e-post för det mesta. Jag har känt mig lite osäker för att våga surfa så mycket.
 
- Efter kursen då? Vad tror du vågar sedan?
  - Ja, det kan ju bli vad som helst (och skrattar igen)! Jag måste bara få känna mig lite säkrare med saker och ting först. Det har med åldern att göra kanske (mera skratt)?
  Häremellan kunde jag inte låta bli att gratulera henne, för hon har nyligen fyllt ett halvt sekel. Hon viftar bort mina gratulationer med ett skratt och säger att "det var nog inte mycket att hänga i julgranen det". Hon har faktiskt undanbett sig all uppvaktning så vi lämnar ämnet och pratar lite mera om datorer.
 
- Har du haft dataproblem?
  - Inte med det den här nya datorn, om man nu inte räknar med skräpposten... Datorn har fungerat tillsvidare riktigt bra.
 
- Hur är det med din uppkoppling då?
  - Ja, jag surfar ju hemma med ett modem, så det kan gå lite långsamt ibland. Bredband skulle vara snabbare, men det har vi inte diskuterat så mycket än i familjen. Vi får se...
  Här avbryter dataläraren Siv oss och konstaterar att det börjar bli dags att så småningom koppla ner sig för dagen. Jag passar på, tackar Dorrit och intervjuar dataläraren också.
 
- Hej! Vad heter du och var jobbar du?
  - Jag heter Siv Ekström och jobbar på Medis, det vill säga Mariehamns medborgarinstitut. Det är i Medis regi denna kurs ordnas.
 
- Hur kom kursen till?
  - Ja, jag blev kontaktad av synterapeuten Kerstin Forssberg som uttryckte behovet av kursen. Från Medis sida var det ok. Vi är ju medborgarinstitut så vi skall ordna utbildning till alla medborgare, naturligtvis även till synskadade. Vi visste dock inte riktigt vad vi gav oss in på ... 
 
- Vad menar du med det?
  - Ja, det här med skärmförstoring var ganska lätt men talsyntesen var en hårdare bit. Jag tycker fortfarande inte om rösten, men nu börjar jag bli lite vanare med den. Vi trodde att vi kunde ha kursen i Medis men hjälpprogrammen var för dyra för oss att skaffa. Nu tog kursdeltagarna med sina egna datorer till Ankaret och de kopplades ihop med en ordentlig sladdhärva. Vi hade lite tekniska problem med uppkopplingen i början men sedan har det fungerat. En av skärmarna fungerade inte och det var lite problematiskt för mig som lärare. Jag kan lyssna vad skärmläsaren säger men frågorna går snabbare att lösa då jag kan använda skärmen till hjälp.
 
- Hurdant innehåll har kursen?
  - Ja, vi har övat oss att surfa på Internet. Problem i början, då man inte är en van surfare, är att alla sidor inte är så värst synskadevänliga med sina bilder och ramar och tabeller och så vidare. Om det är svårt att navigera på sidan så kan det kännas för besvärligt och då kan man lätt ge upp. Det är därför vi har försökt att titta på de sidor som är anpassade för olika handikapp. Programmen, alltså skärmförstoraren och skärmläsaren, är lysande som uppfinning, men de har mycket inställningar och konfigurationer som man också kan bli rädd för. Då blir även det ett inlärningshinder. Man behöver människor, både i förbunden och i föreningar, som kan programmen. Jag passar på och tackar Börje Troberg som jag fått mycket hjälp av både innan och under kursen. 
 
- Jag tackar för intervjun och undrar vad du skulle vilja säga åt alla synskadade datoranvändare?
  - Ge inte upp! Rom byggdes inte på en dag. Ge tid åt inlärningen, med tiden blir man mer och mer van.
 
Bildtext:
  - Jag har hittat flera intressanta länkar om vävnotor, berättar Dorrit Mattson. - Foto Sanna Söderlund
---------------
 
Allt gott! 
 
Bästa läsare! - Då jag nu efter noggrant övervägande beslutat att återgå till mitt ordinarie arbete så vill jag på det här sättet tacka för mig och mina två och ett halvt år här i FSS led. 
  Trots att jag slutar så är jag glad över att igen ha fått arbeta med det viktiga rehabiliteringsarbetet bland synskadade. Jag hoppas också att min efterträdare ska få känna detsamma. Jag önskar Dig och er alla allt gott och en riktigt skön vår!
  Ulla-Maj Svanbäck
 
- FSS styrelse har utsett socionom Barbro Dahlberg-Berghäll från Ingå till rehabiliteringshandledare i Västra Nyland. Hon tillträder i juni. Vi återkommer med en presentation i ett senare nummer av tidningen. - Red.-
 
Bildtext:
 Ulla-Maj Svanbäck är glad över att igen ha fått arbeta inom rehabiliteringen bland synskadade. - Foto SC
---------------
 
FSS UTSKOTT
 
Intressebevakningsutskottet slår vakt om våra rättigheter 
 
Karl-Oscar Skogster
  FSS intressebevakningsutskott svarar för förbundets samhällskontakter och handikappsamarbete, den utåtriktade informationen och telefonservicen Linjaari.
 
Vad är det? 
  Vi låter frågan gå vidare till förbundsordföranden Kenneth Ekholm och verksamhetsledare Marita Tierala. Båda sitter med i utskottet.
  Kenneth säger att utskottet drar upp riktlinjerna för förbundets intressebevakning men sysslar inte så mycket med den konkreta planeringen. Just nu kläcker man idéer inför jubileumsåret 2006 då FSS fyller 60 år. FSS ska synliggöras genom olika evenemang. Förbundet kommer att delta i hjälpmedelsmässan och i mässan Förening 2006 i Vasa. Själva jubileumsfesten går av stapeln i samband med vårmötet om ett år. 
 
Målet är jämlikhet
  Målet för förbundets intressebevakning är att öka synskadade människors jämlikhet i samhället. 
  - Vi är med och ger utlåtanden i samarbete med andra handikapporganisationer och speciellt då med Synskadades centralförbund, säger Marita. - Vi följer med utredningsarbetet som syftar till en samordning av handikappservicelagen och omsorgslagen. Enligt vad social- och hälsovårdsminister Liisa Hyssälä har sagt har utredningen av frågan visat sig vara mycket mer arbetsdryg än vad man hade räknat med. Beredningen av sammanslagningen av de båda lagarna pågår alltså fortfarande. FSS som poängterat allas rätt till handikappservice på sitt eget modersmål, följer upp behandlingen av lagreformen bland annat via Handikappforum rf. 
  En annan aktuell fråga är planerna på ett nät av samåkningscentraler som är tänkt att om något år omfatta hela Finland. - Det har varit alltför tyst kring den här frågan för att man skulle kunna känna sig lugn, säger Kenneth. - Men vi har en känsla av att vårt besök hos minister Leena Luhtanen senaste höst fått dem på kommunikationsministeriet att eventuellt börja tänka om när det gäller handikappdimensionen av den riksomfattande färdtjänsten. Men det händer hela tiden saker i kommunerna. Till exempel inför Sibbo i maj en restriktion som gör att färdtjänstbrukare inte längre kan anlita sina så kallade "ordinarie" taxiförrare. 
   - Det förefaller nu också som att färdtjänstbrukarna tröttnat på att framföra klagomål över samordnandet av färdtjänstresor trots att brister i färdtjänsten fortfarande förekommer. Men fastän vi nu haft en lång stillsam period så kan det när som helst igen börja hända saker och bli aktuellt med nya aktioner, säger Kenneth. - Helsingfors går igång med anbudsrundan för nästa år och på kommunikationsministeriet sitter en planeringsgrupp och funderar på hur nätet av samåkningscentraler skall börja fungera. Påtryckningarna gentemot ministeriet senaste höst resulterade i att Helsingfors handikappombudsman kom med i planeringsgruppen men till exempel synskadeintressena är inte bevakade på ett tillfredsställande sätt.
  När det gäller tryggandet av funktionshindrade personers resmöjligheter nämner Kenneth ett direktiv som är under beredning på europeisk nivå. Han sitter själv med som finländsk representant i den europeiska synskadeunionens arbetsgrupp för resefrågor. 
  - Om allt går enligt planerna så kommer det ett EU-direktiv som gäller samtliga flygbolag med hemort inom EU-området. Flygbolagens säkerhetsbestämmelser ska enligt förslaget inte få utgöra något hinder för funktionshindrade passagerare att fritt kunna anlita restjänsterna. Funktionshindrade ska även garanteras en "människovärdig" markservice och ett i övrigt gott bemötande i alla skeden av resan. Genom direktivet, som är tänkt att träda i kraft 2007‑2008, vill man förebygga ett problem som ligger på lut när flygbolagen utlokaliserar sin markservice och inte längre själva sköter till exempel ledsagningsservicen. 
 
Daisyspelare i höst
  En aktuell intressebevakningsfråga är även att garantera finlandssvenska synskadade digitala talboksspelare som ett kostnadsfritt hjälpmedel. Regeringen har genom RAY tilldelat Synskadades centralförbund halvannan miljon euro för detta år för att inleda utvecklandet av det digitala talbokssystemet. Marita sitter med från FSS i Daisy-projektets styrgrupp. Hon säger att planen för hur projektet ska förverkligas tar form under vårens lopp. Verksamheten kommer på allvar igång efter semestrarna. Kenneth vet berätta att de mera aktiva låntagarna av svenska talböcker vid Celia-biblioteket ser ut att bli bland de första som får Daisyspelare via projektet. Orsaken är att Celia-biblioteket redan har 350 svenska Daisy-talböcker för utlåning och att boklån även kan göras från Talboks- och punktskriftsbiblioteket i Stockholm som har ett bestånd på 20 000 Daisy-talböcker.
 
Informationschef på kommande
  Förbundets utåtriktade information är en viktig del av påverkansarbetet. Som bäst håller man på att förenhetliga layouten på förbundets olika informationsbroschyrer. En multifunktionsapparat för printning av broschyrer är beställd och broschyrerna ska i framtiden även finnas tillgängliga på FSS webbplats och kunna kopieras därifrån i originalformat.
   - Det här innebär att man kan hålla informationsmaterialet aktuellt och printa ut det antal exemplar man behöver efter hand. - I det här skedet har vi de yttre ramarna klara och härefter kan vi börja skapa själva innehållet i informationsmaterialet, säger Marita.
  Det här blir en av uppgifterna för den nya informationschef som förbundet kommer att anställa när informationssekreterare Beata Heinonen om någon månad går i pension. Tjänsten lediganslås i april och den nya informationschefen ska tillträda den 1 augusti.
  Sammanfattningsvis säger Kenneth att förbundet aktivt måste vara med och påverka i frågor som gäller hela synskade- och handikappfronten. På lokal nivå är åter distriktsföreningarnas betydelse mycket stor när det gäller att idka påverkansarbete i kommunerna. På grund av resursknapphet har FSS inte haft möjlighet att anställa någon handläggare för enbart intressepolitiska frågor. Men i befattningsbeskrivningen för den nya informationschefen ingår även intressebevakningsuppgifter, påpekar Marita.
  I FSS intressebevakningsutskott ingår utöver Kenneth Ekholm, ordförande, och Marita Tierala även förbundets vice ordförande Gunilla Löfman och chefredaktör Sergius Colliander som fungerar som sekreterare i utskottet.  
 
Bildtext:
  Intressebevakningsutskottets medlemmar inför ett sammanträde i början på april: fr v Kenneth Ekholm, Marita Tierala, Sergius Colliander och Gunilla Löfman. Från konferensrummets vägg betraktas utskottets förhandlingar av några av FSS tidigare framgångsrika intressebevakare: Wolmar Sjöholm, Karl-Oscar Skogster och Bror-Gustav Brander. - Foto Beata Heinonen
---------------
 
Nordiskt kvinnoarbete med pli
 
Gunilla Löfman
  Det nordiska kvinnoseminariet som enligt planerna skall hållas i Finland nästa år hörde till det som behandlades när Nordiska kvinnokommittén (NKK) samlades på Hurdalsenteret utanför Oslo den 2 och 3 april. Alla fem länder var representerade och från Finland deltog Sirkka-Liisa Mäkinen, ordförande för SCF:s kvinnokommitté, Beatrice Wallman, ledsagare och tolk samt Gunilla Löfman från FSS.
  Till NKK:s uppgifter hör att stärka kvinnornas ställning inom synskadeorganisationerna och att alltså förbättra kvinnornas möjligheter att ställa upp som förtroendevalda. På den kommande konferensens program finns ledarskapsutbildning och mötesteknik. För att vi bättre skall förstå varandras kulturer och våra olika förutsättningar att vara med och påverka kommer vi också att ta en titt på kvinnornas historia i våra länder. En förutsättning för att konferensen kan hållas är naturligtvis att finansieringsfrågan kan lösas.
  Tanken med NKK-träffarna är att deltagarna utväxlar verksamhetsidéer med varandra. Vi konstaterade att detta verkligen lyckats under de 10 år NKK fungerat. Vi beslöt att sammanställa en verksamhetsberättelse över vad som hänt under 10-årsperioden. Samtidigt blickade vi framåt och på basen av de tankar och idéer som framfördes sammanställer vi en ny verksamhetsplan för de kommande åren. När vi tog farväl av varandra hade vi var och en olika frågor att arbeta med innan vi igen träffas i augusti i år.
  Förutom att verksamhetsberättelsen och -planen skall sammanställas skall vi utreda olika finansieringsmöjligheter, undersöka om det finns andra nordiska organisationer med kvinnogrupper att samarbeta med och planera nästa års konferens. 
  NKK har vind i seglen och jag upplever att vi också inom FSS verksamhet för och av kvinnor kommer att ha nytta och glädje av NKK:s förnyade verksamhetsplan som fastställs i augusti i år.
---------------
 
NY TIDNING
 
Fokus på finlandssvenska funktionshindrade
 
(SC) En ny tidning har lanserats för behandling av handikappfrågor i Svenskfinland och på Åland. Namnet är SOS Aktuellt - förkortningen står för "Samhälle och socialt utbud". Tidningen har utkommit med ett par provnummer hittills. Nu vill man fortsätta utgivningen men då behövs det prenumeranter.
  SOS Aktuellt riktar sig till alla som är intresserade av handikapp och omsorgsfrågor, till de finlandssvenska handikapporganisationerna och dess medlemmar, till anhöriga, socialarbetare, till övriga media och till den breda allmänheten.
  SOS Aktuellt är ett aktivt debattforum som välkomnar debattinlägg och som också själv startar och för samhälleliga debatter.
  Projektet är en frukt av samordnande förhandlingar inom den finlandssvenska handikapprörelsen. Det praktiska förläggaransvaret vilar på Finlands Svenska Handikappförbund. Svenska Kulturfonden har kraftigt backat upp inledningsfasen av projektet. Chefredaktör är Pär Landor och han nås per mobil 040 5898851.
  En årsprenumeration på SOS Aktuellt kostar 14 euro. Du kan ringa in Din beställning under arbetstid per mobil 044 5554388.
---------------
 
"Vår rätt att vara dövblinda med fullt deltagande i samhället"
 
"(SC) I Tammerfors kommer dövblindas 8:e Helen Keller -kongress att gå av stapeln 3‑7 juni. Samtidigt hålls också Världsdövblindunionens 2:a generalförsamling. Devisen för evenemanget anges i rubriken. 
  I sin inbjudan till kongressen skriver organisationens ordförande Stig Ohlson bl a: "Vi kommer att utbyta erfarenheter och information, vi kommer att möta gamla vänner och stifta nya bekantskaper. Under generalförsamlingen ska vi välja ny styrelse och dra upp linjerna för det intressepolitiska arbetet." - Republikens president Tarja Halonen är evenemangets beskyddare.
  Praktiska upplysningar om konferensen ges av projektkoordinator Päivi Rissanen, mobil 040 7532026, e-post paivi.rissanen@kuurosokeat.fi.
---------------
 
På språkpraktik i Normandie
Del 2 av 2: en givande tid
 
Paulina Hannus
 
Ur min dagbok oktober-januari: studier i Frankrike
  Nu när jag är här i Frankrike på språkpraktik, går jag inte till föreläsningarna med tanken att jag måste förstå allt och få goda vitsord i tenterna. Det viktigaste för mig är att komma i kontakt med det franska språket så att jag blir bättre på att förstå, skriva och tala franska. ...
  Jag kan åka spårvagn ensam utan ledsagare. En automatisk röst i spårvagnen säger vart spårvagnen går och på vilka hållplatser den stannar, så på det sättet vet jag när jag ska stiga av. Ibland händer det att hållplatserna inte ropas ut. Då ber jag någon säga när spårvagnen stannar på den hållplats där jag ska stiga av. Jag kan själv röra mig med käppen från byggnaden där jag bor till spårvagnshållplatsen och tvärtom. Idag då jag steg av spårvagnen vid mitt boende, gick jag för första gången felfritt över gatan och hittade på andra sidan den gräsmattskant jag ska följa för att vara på rätt väg mot den byggnad där jag bor.
  Den första gången jag steg av spårvagnen vid boendet och skulle gå över gatan, gick jag av misstag ut i gatukorsningen. Då var det någon som hjälpte mig att gå över gatan, men eftersom jag inte kunde förklara i vilken riktning jag skulle fortsätta, fördes jag till fel sida av gatan. Jag gick en stund fram och tillbaka längs trottoaren, för jag märkte att vägsträckan var obekant. Jag fick sedan hjälp av en person som ledde mig ända fram till byggnaden där jag bor. ...
  De andra gångerna då jag själv har stigit av spårvagnen vid mitt boende, har jag fått hjälp att gå över gatan. Då har jag också bättre kunnat förklara vart jag är på väg. Men idag gick jag alltså helt utan hjälp hela vägen från spårvagnshållplatsen till min lägenhet. Jag får inte ha för bråttom då jag går över gatan. Jag måste noga känna efter med käppen var trottoarkanten är och ställa mig på stenplattorna som är gjorda för att synskadade tryggt ska kunna gå över gatan. Jag måste känna efter med käppen var jag står i förhållande till trafikmärket, så att jag säkert ska få en bra riktning då jag ska gå över gatan. Dessutom måste jag lyssna om det kommer bilar och i vilken riktning de kör, så att jag vet är det är grönt. Det tycks inte finnas trafikljus med ljudsignal. 
  Oftast följer mig assistenten till och från universitetet, hjälper mig att bära min dator och hjälper mig i studentrestaurangen. Vi går alltid tillsammans för att göra uppköp till eller andra ärenden inne i stan. Ibland gör vi utflykter till sevärdheter i Caen med omnejd. ...
  Om jag hade haft möjligheter att välja fritidsaktiviteter då jag kom till Frankrike, hade jag gått med i en allaktivitetsförening för studenter. Men en sådan finns inte på universitetet. Det finns heller ingen fritidsverksamhet för handikappade studeranden vilket jag tycker är synd. Det hade varit trevligt att få kontakt med andra synskadade studeranden och göra något tillsammans med dem. Det är lika svårt att få kamrater bland studenterna här i Frankrike som det är i Finland. ...
  Tenten i litteratur som handlar om Rousseaus Bekännelser har för min del blivit framflyttad till måndag morgon. Jag får en timme mera tid än de andra och Sylvie Cauchard eller någon av ungdomarna på materialtjänsten ska övervaka mig då jag skriver. Jag kommer att få en essäuppgift och jag vet inte alls vad jag ska skriva. Jag ska göra mitt bästa för att få godkänt.
  Jag är nöjd med tenten idag. Jag fick frågan på diskett och lämnade in mitt svar i samma format. Jag tror inte att jag får godkänt men jag har bevisat för mig själv att jag kan skriva franska. ... Till min stora överraskning blev jag godkänd i mina två skriftliga arbeten i litteratur. Det var inte de bästa vitsorden, men jag är nöjd ändå. ...
 
Några tankar efter språkpraktiken
  Under de fyra månader jag har vistats i Frankrike har jag gripit alla tillfällen som har getts mig till att uppöva och förbättra min franska. Bortsett från studier och föreläsningar har det inte ändå varit en alldeles lätt uppgift. 
  Jag har tyckt om att gå med assistenten på konserter och gudstjänster och göra små utflykter tillsammans med henne. Det har varit en avkopplande och givande fritidsaktivitet. Jullovet tillbringade jag och assistenten hos hennes son och hans familj i Reims. Det var också givande. Jag fick bekanta mig med franskt familjeliv och franska matvanor.
  Min språkpraktik i Frankrike är slut, men det betyder inte att jag glömmer franskan väl tillbaka i Finland. Under de här fyra månaderna har jag också utvecklats mycket som person. De erfarenheter jag har fått här, kommer jag att ha mycket nytta av i framtiden. Jag har blivit ännu lite självständigare i att röra mig på egen hand. Det har uppmuntrat mig att fortsätta göra det i Finland. 
  Tiden här i Caen har varit bra och givande på många sätt även om det finns saker som kunde ha varit bättre. Jag saknar Frankrike lite, men jag skulle inte vilja stanna längre. Jag har gjort det bästa möjliga av min vistelse här.
 
Bildtext:
  - De erfarenheter jag har fått här kommer jag att ha nytta av i framtiden, skriver Paulina Hannus, här framför Invaliddomen  i Paris. - Foto assistenten
---------------
  
KÅSERI:
 
Finlandisering för FSS datanissar
 
Ann-Sofi Rosendahl och assistent Annika
  Allt går att uppfattas på åtminstone två olika sätt. Det beror helt enkelt bara på hur man mår när man tar till sig informationen. Mår man bra tyder man tecknen positivt och mår man mindre bra tyder man tecknen negativt. 
  I tisdags väntade jag besök av FSS trevliga datanissar, Sune och Ronny, och vi hade bestämt tiden till kl.13. Klockan blev 13 och den blev över och den blev ganska mycket över innan de två gentlemännen äntligen dök upp. Jag hade gått i spänd förväntan över att min dator äntligen skulle bli fixad så att jag kunde börja använda den. De bad om ursäkt över sin försening därför att de inte hade hittat till min nya adress utan av misstag hade fått i sig en massa ren frisk luft. 
  En normal människa skulle väl ha accepterat det och inte funderat mer på saken men så idag, torsdag, ringde Sune och sa: passar det att vi kommer kl.16 med en splitterny dator åt dig? Tanken slog mig: såna fina vänner vi faktiskt har i personalen på FSS! Och nu vill jag tacka genom den här insändaren de här herrarna och alla andra som iland ställer upp och kommer och servar oss runt omkring i Svenskfinland från FSS. 
  Har ni tänkt på hur mycket tid som går åt till att resa mellan klienterna på en viss ort, t ex Vasa? Helt fräckt använder jag namnen Sune och Ronny för att statuera exempel. Dessa två kommer från Helsingfors och har inte världens största lokalkännedom i min stad. De här båda herrarna kan ta taxi och har säkert möjlighet att få kostnaderna ersatta från FSS. Men det är ganska mycket pengar man själv ska ut med först innan man har besökt alla klienter inom området, som ivrigt går och väntar sig en påhälsning! Därför är jag nu inne på den idén: kunde inte FSS jobba för "finlandiserade" färdtjänstkort för servicepersoner inom handikapporganisationerna? Därför att när Sune och Ronny kommer hit till Vasa så är det faktiskt vi klienter här som får service. 
  Jag tycker det vore självklart, att vår stad skulle bekosta deras interna taxiresor på orten mellan oss klienter eftersom deras service är en gåva från FSS och inte kostar staden någonting! Samma system skulle gälla överallt i Finland oberoende av om de befinner sig i Jakobstad, Joensuu eller Jyväskylä. FSS har sju distriktsföreningar och FSS personal och styrelse är naturligtvis välkomna till var och en av dessa och deras medlemmar som med tacksamhet tar emot den hjälp de kan få. Allmänna kommunikationsmedel dras in eller går inte lika ofta som tidigare och det kan ibland bli mycket långa väntetider om man missar bussen med fem minuter. 
  Mina snart tolv år som synskadad har åtminstone lärt mig att värdesätta den omtanke som FSS så frikostigt delat ut genom stöd och uppmuntran och detta stöd har alltid precis som den lilla pricken på i:et faktiskt kommit på rätt plats i  rätt tid. 
  För att undvika missbruk av dessa "finlandiserade" färdtjänstkort kunde man dela ut några stycken till varje handikapporganisations centralkanslier och då är det upp till dessa att ansvara att allt går rätt till. Den här idén är ett försök till nytänkande och har kommit till endast för att tacka FSS. Men jag vill också genom att publicera den här insändaren i Finlands Synskadade kolla hur bra vi synskadade medlemmar är på att jobba och samarbeta över handikappgränserna. Jag hoppas vi kan hjälpas åt och med gemensamma krafter försöka påverka utvecklingen så att nästa gång Sune och Ronny har vägarna förbi ditt hem har tid att stanna och dricka en kopp kaffe!
  Skribenten kan nås per tfn 050 3517602.
---------------

MEDDELANDEN 
 
Vad skulle nytta just DEJ?
 
Våren år en återkommande förnyelsens tid. Vi inom rehabiliteringssektorn i FSS känner litet likadant vart tredje år, då teman för nya rehabiliteringskurser samt budget och innehåll i dem ska övervägas och beslutas.
  För att vi ska bli varse behoven "på fältet" är det av största vikt att få synskadades och andra intressenters synpunkt på saken: vilka kurser inom FSS skulle vara viktiga just nu?
  Därför har vi beslutat oss för att göra ett upprop åt alla som är intresserade av rehabilitering: kontakta oss och berätta vad du önskade för rehabiliteringskurser under åren ‑06, ‑07 och ‑08. Temat kan vara allmängiltigt såsom grundkurs eller dylikt. Men det kan också vara mera specifikt, såsom våra temakurser brukar vara. Exempel på teman hittills har varit diabetes, äldre synskadade, kommunikation, kurs för personer i arbetsför ålder, familjekurs, o s v. Dessa kurser kan återkomma men framför allt nya teman är välkomna! Sådana som kunde gagna dig och också din granne! Sätt fantasin igång och bind den till din egen verklighet. Tack, rehabiliteringsutskottet genom Margot Åberg, tfn 02‑251 9076, mobil 040 511 3346.
........ 
 
FSS semesterbidrag
 
Ansökningar om semesterbidrag för sommarens läger bör vara rehabiliteringshandledaren tillhanda senast den 15 maj. - Kontakta rehabhandledare Margot Åberg (tfn 040 511 3346) gällande ansökningar om du bor inom Åboland, Åland eller Nyland samt Pia Nabb (tfn 050 561 2950) om du bor i Österbotten.
........ 
 
Kurs för synskadade kvinnor 
 
på Meri Karina i Åbo den 13‑18 juni. Denna kurs är för dig, synskadad och kvinna! Du vill utforska närmare i hur olika hjälpmedel kunde stöda dig i din vardag, och då speciellt hjälpmedel av teknisk natur. Vad menas med elektroniska och tekniska hjälpmedel, är de lätta eller svåra att använda, kunde de vara till hjälp för just dig!? Det kan bli förvirrande med så mycket ny information och du behöver kanske kartlägga och prova ut olika stöd i hjälpmedelsform. Vi erbjuder information, diskussioner samt tid till att pröva och utforska.
  Vi skall också tillsammans försöka komma underfund med ergonomiska faktorer. Bland annat med att ta reda på hur vi kommunicerar med kroppen, i form av olika föreläsningar, dans och avslappning.
  Sist men inte minst får du diskutera och ventilera med kunniga personer om din nu-situation, om vilka saker i vardagen som sätter käppar i hjulet och vilka utmaningar du vill övervinna och ta itu med, som förknippas med din synskadan.
  Anmälningar vill vi ha oss tillhanda senast den 4 maj. Förfrågningar och anmälningar kan göras till Pia Nabb (tfn 06‑317 0515, mobil 050 561 2950) eller till Margot Åberg (tfn 02‑251 9076, mobil 040 511 3346).
........
 
Aviris - synskadades hjälpmedelsbutik har nu nya öppettider 
 
Från början av april följer Aviris nya öppettider. Måndagar, onsdagar, torsdagar och fredagar håller man öppet kl. 10‑16.30, tisdagar kl. 10‑18. Lördagar håller Aviris stängt. 
  Under tiden 1 juni - 31 augusti är öppettiderna alla vardagar 10‑16 med undantag för perioden 4‑30 juli, då Aviris håller stängt.
  Besöksadressen är Maruddsvägen 74, Östra centrum, Helsingfors, postadressen PB 31, 00030 Iiris och e-postadressen aviris@nkl.fi. Telefon 09‑39604700.
  Aviris upprätthåller en webbplats på finska under adress www.aviris.fi. 
-------------------
 
Meddalanden från distrikten

Norra Österbottens svenska synskadade
 
Sommarens aktiviteter inleder vi i NÖSS med ett två dagars natur- och friluftsläger ute vid havet på Pörkenäs lägergård 1‑2 juni. I programmet ingår bl a naturstig, fågelskådning, motion, hantverk, bastu, strandliv och korvgrillning. Programmet varvas naturligtvis med god mat. Priset för lägret är endast 40 euro per person. Kom med på två trevliga dagar då vi umgås och har roligt!
  Sommarresan görs i år 10‑11 augusti som en kort och intensiv resa i Skalden Runebergs fotspår. Vi startar från Österbotten och gör en båttur med ångbåten s/s Tarjanne från Visuvesi till Murole, genom de trångaste, vackraste och mest intressanta passagerna. Lunch och eftermiddagskaffe ombord. I Kuru bekantar vi oss med Fänrik Ståhls stuga. Efter en händelserik dag äter vi middag och övernattar på hotell Cumulus Koskikatu i Tammerfors, där vi följande dag gör en guidad rundtur. Även besök på bilmuséet Mobilia och lunch i Kangasala. Hemfärden går via Ruovesi där vi ser bl ?a  Ritoniemi gård, kyrkan och Runebergs källa. Vi tar en paus vid Keskinens varuhus i Tuuri. Priset för synskadade medlemmar är 150 euro, ledsagare 160 euro och övriga betalar 180 euro. Sista anmälningsdag är 20 maj. 0
  Förfrågningar och anmälningar till ovannämnda aktiviteter görs till Ann-Sofie Grankulla, tfn 7234 880 eller 050 3795 658.
  Välkomna med på sommarens aktiviteter!
.......
 
Vasa svenska synskadade
 
Lördagen den 30 april kl. 13 har vi sticklotteri och auktion på Lyktan. Gåvor mottages med tacksamhet! Alla hjärtligt välkomna med! Taxi från Oravais-Vörå kontakta Bertel Holmström tfn 3850238 och taxi från Syd-Österbotten kontakta Iris Blomqvist tfn 2241942. 
 
Vårutfärd
  Vårutfärden går i år till Syd-Österbotten. Vi startar från Lyktan söndagen den 15 maj med buss till Närpes där vi tar en kort promenad i Öjskogsparken, granne med kyrkan, kyrkstallarna och vridläktaren. Vi intar vårt förmiddagskaffe innan vi fortsätter till Kristinestad där vi gör en kort rundtur och besöker en av stadens kyrkor. Därefter fortsätter vi till Sideby där vi besöker Kilens Hembygdsgård. Vi äter lunch på värdshuset och får en presentation av museiområdets byggnader. Hemresan går via Lappfjärd till Bötombergen där vi har möjlighet att se utställningen om varggrottan och dricka eftermiddagskaffe. Resans sista etapp går längs riksåttan norrut mot Vasa. 
  Bussresan, guidningen, 2 x kaffe och maten får ni till subventionerat pris, 30 euro per person. - Anmäl er till Marléne på kansliet tfn 3170654 senast onsdagen den 4 maj!
........
 
Ålands synskadade
 
Månadsträff hålls tisdagen den 10 maj kl. 12 på Ankaret. På besök kommer den nya ögonläkaren på ÅHS Börje Lignell. Kaffeservering - välkomna!
  Sommarresan går i år till Östersund under tiden 15‑18 augusti. Det blir sevärdheter att se och att känna på! Vi besöker också synskadade i Östersund. Anmälningar tas emot av Ann-Mari Mattsson 018‑38824 och Kerstin Forssberg 018‑34302 senast den 1 juni.
.........
 
Åbolands synskadade
 
Föreningen planerar att hålla maj månads träff på Utö i Korpo lördagen den 28 maj. Färden till Utö företas med chartrad båt. Ytterligare upplysningar ges och anmälningar tas senast 13 maj emot av Harriet per tfn 458 4665 eller Marita, tfn 231 5135.
........
 
Svenska synskadade i Västnyland 
 
fyller 30 år och har därför glädjen att inbjuda sina ordinarie och stödjande medlemmar till jubileet som firas lördagen den 14 maj med början kl. 16 på restaurang Hotel Sea Front, Pojogatan 2 i Ekenäs.
  Program och meny utdelas vid ankomsten. Föreningen bjuder på välkomstdrycken samt på maten och kaffet. För matdrycker och övriga drycker ansvarar deltagaren själv.
  Hjärtligt välkommen till en vårlig fest i Ekenäs!
  Busstransport ordnas med start kl. 14.50 från Täkter, kl. 15.30 från Karis och kl. 14.50 från Hangö.
  Anmäl Dej senast den 4 maj till Birgitta Nordström, tfn 019‑231118 eller till Christel Eriksson tfn 019‑241 2560 eller 040 745 1933.
........
 
Svenska synskadade i Mellersta Nyland
 
Måndagarna i maj har följande program:
  2.5. Ungdomar idag, Ben Ahlfors H:fors stad; 9.5. Skrattjoga repetition; 16.5. Laura Kolbe berättar; 23.5. Sittgymnastik; 30.5. Vårsånger
  Måndagsträffarna går av stapeln på Tian, Fredriksg. 35 B 10. Klockslaget är 13, vi träffas och diskuterar över en kopp kaffe.
  Ingen förhandsanmälan behövs. Kom upp och möt gamla och nya vänner!
  21‑22 maj ordnar vi ett motionsveckoslut på Onnela. Då kan du prova på t ex tandemcykling, stavgång, gymnastik, boccia och annat. Vi börjar på Onnela på lördagsmorgon och stannar till eftermiddagskaffet på söndag. Hela veckoslutet kostar 20 euro för dig. Mer information från och anmälningar till Tian tfn 09‑612 1779.
  Vi planerar i samarbete med Arbis en kurs i datoranvändning. Kursen hålls på Tian i maj. Du lär dig att använda datorn för att betala räkningar över internet, skriva texter och annat enligt ditt önskemål.  Datorn på Tian har ju SuperNova programmet som förstorar texten, har talsyntes och byter bakgrundsfärger så kom och prova! Anmäl ditt intresse till Tian så att vi kan planera kursen. 
  Sommarresan som planeras kommer såsom det ser ut då denna tidning går i tryck att gå till Bornholm. Tidpunkten är slutet av augusti - början av september. Priset ca 600 euro utan några understöd. För närmare information ber vi att du kontaktar Tian 09‑612 1779 eller Lasse Åkerman 801 5229.
........
 
Svenska synskadede i Östnyland
 
gör en endagsutfärd till Svartå och Fiskars onsdagen den 1 juni med start från Borgå kl. 8.30 från turisthållplatsen på Fredsgatan. För Lovisaborna ordnas transport till Borgå. Ankomst till Fiskars med kaffe på restaurang Kuparipaja. Därefter en guidad rundtur i Fiskars bruk med buss. Lunchen avnjuts på samma restaurang. Efter lunchen gör vi en guidad slottstur i Svartå slott. Eftermiddagskaffe blir det i restaurang Slottskrogen. Ankomst till Borgå cirka klockan 18. Priset är 40 euro per person. Anmälningar senast måndagen den 23 maj till Alfons, tfn 532653, Marita, tfn 5244092, eller Stina, tfn 582514. Välkomna med!
  Maj månads träff hålls lördagen den 21 maj kl. 13 i Kajutan, Ågatan 33 i Borgå. Välkomna! - Styrelsen.
 
---------------
 
Sommar och sol - och en keps! Eller en skärm!
 
Nu är rätta tiden för Dej att förse Dej med FSS mångsidiga och trendriktiga
 
KEPS!
  (fin[landssven]ska: LIPPIS)
  Kepsen är tillverkad i sandfärgad bomull och baktill försedd med kardborreband så den passar envar.  "Hattkullen" kan lossas med hjälp av ett blixtlås och då får Du en fin solskärm! Eller ha en kalott!
  FSS logotyp är tryckt i mörkgrönt framme till vänster på "hattbandet".
  Beställ en eller flera kepsar från FSS centralkansli
 för bara 6,50 euro!
 
Telefon 09‑696 2300 kl. 9‑15, 
besöksadress Nylandsgatan 25 A 6, 00120 Helsingfors. 
Det går också bra att använda e-post:
susanna.antell@fss.fi.

---------------