Finlands Synskadade nr 6, 2017
———
Finlands Synskadade är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 10 nummer/år i svartskrift, punktskrift, på CD och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 106. Nummer 7/2017 utkommer 31.8, deadline 14.8.
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300. Chefredaktör: Sören Jonsson. Tfn 044 712 3017. E-post: soren.jonsson@fss.fi. Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören.
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300. E-post: kansliet@fss.fi
Pärmbild: Cancerhunden Lucky snusar sig systematiskt fram till rätt burk. Hundar kan bli nyttiga hjälpredor på sjukhus eller i laboratorier.  Foto: Sören Jonsson

Ledaren: Smitta gärna av dig
Bebislukt gör människan lycklig
Huskurer biter dåligt på myggen
Hund kan sniffa fram cancer
Nytt från taltidningsföreningen
Notiser
Lukter får oss att minnas barndomen
Utblick: Onödiga dofter kan ge allvarliga besvär
Här är förbundets tio nya punktskriftsinstruktörer
Vårvandring bland björnar, lövsångare och sagoväsen
Teknikhörna: Gratis förstoring med vissa begränsningar

Aktuellt
Aktuellt i distrikten

———
Ledaren: Smitta gärna av dig
Text: Camilla Blomstedt, kommunikationschef
Du har säkert varit med om att en person på bussen eller gatan doftar bekant. Kanske är det samma parfym som din vän använder, eller något som påminner dig om din barndom. Att associera en doft med ett minne kan ge dig välbehag. Ibland händer det att man går och ler för sig själv när man tänker på något trevligt, och detta kan smitta av sig till en förbipasserande person. Vår omgivning påverkar oss konstant, och mer än vad vi förstår.
Medierna har rapporterat mycket om hatretorik och motsättningar den senaste tiden. Oavsett om det gällt det svenska språkets ställning, ojämlikhet eller asylpolitik, har diskursen ofta präglats av en vi mot dem-mentalitet. Lyckligtvis har mänskligheten och gemenskapen ändå inte försvunnit helt.
På Kristi himmelsfärdsdag samlades över 30 000 finländare för att delta i president Mauno Koivistos begravningsfölje. Ceremonin hade ett stort symboliskt värde. Många närvarande som intervjuades beskrev Koivisto som en för dem viktig person. Detta berodde oftast inte på att de kände honom personligen, men för att han väckte minnen, associationer och innebörder hos de intervjuade. 
Samhörigheten bland främlingar var även påtaglig på Helsingforsdagen, då FSS och Mellis ordnade ett informationstillfälle på Fredrikstorget i Rödbergen. Evenemanget hann knappt börja innan det slutade abrupt, då en stor gren från en lönn plötsligt gick av och föll ner på tältet där personalen stod. Det kunde ha gått riktigt illa, men till all lycka skadades ingen allvarligt. När den värsta chocken släppt överväldigades man av tacksamhet för de hjälpsamma människorna som samlades för att lyfta grenen så att alla kom ut ur tältet. De förbipasserande greps inte av den s.k. åskådareffekten, utan agerade snabbt för att rädda sina medmänniskor i nöd. De stannade länge kvar i regnet för att säkerställa att allting var bra och att ingen behövde hjälp. Den omsorg och oro som personerna uttryckte, speglade starkt ett delande av känslor.
Att känna något tillsammans med andra fungerar automatiskt gemenskapsstärkande. Människan är ett flockdjur, och mottaglig för andras sinnesstämningar. För att må bra behövs det en trygg grund att stå på, och vår omgivning och våra medmänniskor spelar en stor roll i våra liv. Då det så ofta sprids negativitet genom medierna är det viktigt att motarbeta motsättningarna själv genom att påverka varandra positivt. Ett leende smittar lätt av, och kan medföra mycket gott.
———
Bebislukt gör människan lycklig
Text: Sören Jonsson
Luktsinnet är ett spännande sinne. Lukten har en genväg in i hjärnan och fungerar till och med när vi ligger i koma. En elektronisk näsa kan kanske i framtiden användas för att upptäcka sjukdomar. 
Luktsinnet är den fula ankungen bland våra sinnen. Luktsinnet har länge varit det mest gåtfulla sinnet. Ingen har riktigt vetat hur vi kan känna lukter eller vad som händer i hjärnan. Ingen har heller egentligen brytt sig. Därför är forskningen fortfarande väldigt eftersatt. 
Forskarna fick upp ögonen för luktsinnet när Nobelpriset i medicin gick till Richard Axel och Linda Buck år 2004. Priset gick till dem tack vare att de kunde beskriva hur vårt luktsinne fungerar med luktreceptorer och doftämnen. Mycket har hänt sedan dess. 
Johan Lundström är en doftforskare. Han har publicerat många artiklar i högklassiga vetenskapliga journaler. Just nu jobbar han på Karolinska Institutet i Sverige med att bland annat undersöka bebisdoft. 
Du läste rätt. Och det är inget skämt. 
– Det finns inget som är så positivt som att lukta på sitt nyfödda barn. Bebislukt aktiverar belöningssystemet i våra hjärnor. Det ger berusningskänsla och skapar välbehag. Vi tror att bebislukten finns där för att skapa omvårdnad och omhändertagande. Man vill vara nära barnet och ta hand om det. Det är alltså en evolutionär lukt.
Intressant. Men varför forskar man på det här? 
– Vi vet att ett denna positiva signal också fungerar omvänt. Om man ska ge spädbarn en spruta så ser man att de gråter mycket mindre och har en högre smärtgräns om de får ha sin mammas t-skjorta nära sig när det händer. Vi vet inte riktigt varför eller vad det är som luktar. Vi vill hitta de kemikalier som ger dessa positiva aspekter. Vi skulle vilja utveckla det till psykofarmaka. Tänk dig ett framtidsscenario där du i stället för att ta antidepressiva medel kan ta en nässprej med lite spädbarnsdoft. 
Varning för mögel!
Den positiva dragningskraften är en av luktsinnets funktioner. Den andra funktionen är att stöta ifrån och varna oss.  
– Vi är väldigt skickliga på att upptäcka lukter som är evolutionärt viktiga för oss. Vi är extremt känsliga för lukten av ruttnande material såsom mögel.  Mögel avger ett luktämne som heter geosmin. Om man tar en enda droppe av detta ämne och lägger det i en olympisk simbassäng så skulle vi ändå känna lukten av geosmin. 
Lukter som triggar varningssystemet blir allt starkare och påtagliga för oss med tiden. Det är en av orsakerna till att luktöverkänslighet börjar med att man blir exponerad för en illa luktande lukt.
– Ofta tror jag att luktöverkänslighet börjar med en faktisk biologisk reaktion. Men en stor del av luktöverkänslighet är psykologi. Om man börjar klassificera sig själv som att man är luktöverkänslig, så blir det lätt att man fortsätter vara det.
Ofarliga lukter, däremot, är människan mästare på att sortera bort. 
– Alla känner till att man filtrerar bort lukter. Om man tar på sig en parfym så vänjer sig näsan efter bara någon minut. 
Ner på alla fyra
Människans luktsinne har fått ett oförtjänt dåligt rykte. Om man faktiskt mäter vår luktförmåga är människan bättre än de flesta djuren. Det enda djur som systematiskt slår oss är hunden. 
– En forskarvän till mig drog en chokladbit över en gräsmatta och lät sina studenterna försöka hitta chokladbiten enbart genom att använda näsan. Studenterna hade alla andra sinnen blockerade. Med overall, handskar, förbundna ögon och hörselskydd fick de krypa ner på alla fyra och spåra chokladbiten. De lyckades sniffa sig fram till chokladbiten i nio fall av tio. Om man verkligen går ner på alla fyra och använder sin näsa, så upptäcker man att den faktiskt är väldigt bra.
Människan är bra på att kategorisera lukter, men vi har inget luktspråk. Därför beskrivs många lukter som andra lukter. ”Det här luktar precis som...”, är sättet som vi beskriver lukter. 
Kan man träna upp luktsinnet?
– Luktsinnet är som en muskel. Ju mer man använder sinnet desto bättre blir det. Vinkännare blir till exempel väldigt duktiga på att identifiera vinlukter. De blir inte känsligare för dem, och de blir inte heller bättre på att identifiera lukter överlag. Det är som med allt annat som man tränar på. Vad är ni duktiga på i Finland – kasta spjut? Ja, den som är bra på spjut är inte automatisk bra på att hoppa höjd. 
Vad är en lukt? 
– En lukt är en kemikalie – en molekyl. Ungefär en tredjedel av alla kända kemikalier har en lukt. Exakt varför just dessa har lukter vet vi inte. Det enkla svaret är att det beror på att de binder sig till en luktreceptor. Man måste skilja på luktämnen och lukt. En lukt består av massor luktämnen. En lukt består alltså av många kemikalier. Kaffelukt, till exempel, består av 150-200 kemikalier.
Varje luktreceptor kan bara ta emot en typ av kemikalie. Men varje kemikalie kan binda till flera luktreceptorer. Med denna matematik kan våra 400 receptorer känna flera miljoner eller miljarder lukter. 
Sniff. Är vi släkt?
Luktsinnet har många sociala funktioner. Människans lukt kan i framtiden användas till mycket.
– Vi avger kroppslukter som består av mellan 75-150 kemikalier beroende på mat och hygien. Det intressanta är att vi har luktämnen som är de samma över tiden. Vi har en genetisk kod som luktar. 
Du menar att man kan lukta sig till släktskap?
– Ja, det gör man. Men det sker på en omedveten nivå. Lukter tar en unik väg in i hjärnan. Alla andra sinnesintryck passerar talamus. Talamus är en stor omkopplingsstation i hjärnan som styr medvetandet. Det innebär alltså att vi kan känna lukter i medvetslöst tillstånd. 
Människans unika lukt kan få medicinska användningsområden. När man blir äldre börjar man lukta på ett annat sätt. Det som luktar är sjukdomar och krämpor. 
– Jag vet inte om du har gått in på ett ålderdomshem, där finns en väldigt säregen lukt. Vi har ett projekt där vi försöker bygga elektroniska näsor. Varje sjukdom lukter på ett speciellt sätt. Vi försöker identifiera vilka kemikalier det är som luktar utgående från vad vi vet om hur luktreceptorerna fungerar.
Sjukdomar börjar i luktsinnet
Många åldersrelaterade sjukdomar börjar med nedsatt luktförmåga. Forskare har sett att Parkinson, Alzheimers och MS kan diagnostiseras flera år tidigare genom att undersöka luktsinnet. Det är viktigt: för att ju tidigare man sätter in behandling, desto mer kan man bevara av kognitiva och motoriska funktioner.
Varför störs luktsinnet ut? 
– Många sjukdomar börjar i luktsinnet. Parkinson börjar i luktbulben och Alzheimers börjar i närliggande regioner i hjärnan. Det finns en mycket kontroversiell teori som bygger på att sjukdomar kan ta sig in i hjärnan via luktnerven. Luktnerven är den enda delen av hjärnan som är exponerad för vår omvärld. Det finns bevis på att man kan transportera så tunga ämnen som aluminium via luktnerven ända in till hjärnan.
Därför byter kroppen ut vårt luktsinne ungefär en gång i månaden. Vi har stamceller som ligger i näsan som omvandlas till luktreceptorer i takt med att de gamla slits ut. 
Det finns ännu mycket kvar att upptäcka. Människan har ett fantastiskt luktsinne. 
– I framtiden kanske en läkare kan ta en elektronisk näsa, trycka den mot huden och meddela vilken infektion patienten lider av. Visst är det häftigt? •

ANTIDEPRESSIV. Bebisdoft är som en drog som får föräldrarna att tycka om barnet. Forskare har upptäckt att föräldrar är otroligt duktiga på att känna igen sitt barn på dess lukt. Foto: Pixabay.
LUKTSINNE.  En lukt består av små molekyler som avges från olika ämnen. Luktmolekylerna färdas med luften in i näshålan, som är försedd med sinnesceller över ett område på omkring tio kvadratcentimeter. När vi känner en lukt känner luktreceptorerna av de olika molekylerna. Receptorerna omvandlar den kemiska reaktionen till en elektrisk signal. Signalen skickas därefter vidare till luktbulben. Människan har två luktbulbar. Bulbarna är en del av hjärnan och sitter snett ovanför ögonen. Signalerna går vidare och behandlas av hjärnan. Luktsinnet ger basal information. Övriga sinnesintryck ger kontext. Personliga och kulturella erfarenheter gör att lukter får positiva eller negativa associationer. 
———
Huskurer biter dåligt på myggen
Text och bild: Sören Jonsson
Det är första veckan i juni när jag träffar naturväktaren, biologen, Anders Albrecht på en mosse i Sköldvik i utkanten av Borgå. Våren har inte varit gynnsam för aktiviteten på mossen. 
– Det är juni månad, men i naturen är det ännu april. Det är knappt något som blommar på grund av temperaturen. Och dessutom är det allt för torrt. I år är inga mossar våta. Vi borde ha hundratals arter att jobba med. Till exempel finns det jättefå fjärilar just nu. Torrheten har gjort att insekterna inte kunnat kläckas. 
Anders Albrecht leder en fältkurs för universitetsstuderande vid Helsingfors universitet. Studenternas uppgift är att kartlägga artbeståndet på mossen. 
– Vi som vill titta på mossa och lav har det inte lätt. De ser eländiga ut. I skogen är de torra bruna tossor. Vi borde kunna känna igen arter i naturen inte ta hem och blöta upp i lavoaren. Men vi får leva med det. 
Fast vi har inte kommit ut till mossen för att diskutera väder och vind. Albrecht har lovat att berätta om luktens betydelse i naturen.
Använder du luktsinnet i ditt jobb som biologi? 
– Jo, ganska mycket. Speciellt när det gäller svamp. För att identifiera en svamp är luktsinnet det bästa och enda sättet. Lukt är en viktig del av helheten. Om jag råkar röra mig i naturen kan jag plötsligt känna doften av en blomma. Jag kanske har stött till en växt med foten. Dofter berättar mycket. 
– Och dessutom är det trevligt med dofter. Här doftar det ju gott!, säger Albrecht och gestikulerar mot den öppna mossen. 
Det är snart midsommar och våra stickande rivaler är på antågande. Hur luktar sig myggor till oss?
– Myggorna känner lukten av koldioxid från utandningen och känner dessutom av människolukt. Människan utsöndrar kemiska föreningar som varierar från person till person. Det är den som myggorna känner. 
Räcker det att hålla sig fräsch för att minska antalet mygg som angriper?
– Nej, det har inte något med svett att göra. Man märker det till exempel genom att myggorna attackerar en direkt efter att man har simmat. Det har inget att göra med hur fräsch man är.
Vad är det som gör att myggen blir så aktiva när det skymmer?
– När det skymmer blir det svalare vilket gör att de känner värmen från oss. Och dessutom mojnar det ofta till kvällen. En svag kvällsbris är som gjort för myggen. De kan enkelt följa vår människodoft. Mitt på dagen under gassande sol har myggorna svårt att flyga. De har så tunn hud att de dör av överhettning. 
Men vad kan man då göra för att minska antalet myggor?
– Om man kan tåla gift så fungerar myggsprej otroligt bra. Myggor avskyr det verksamma ämnet DEET som finns i myggsprejen. De känner kroppsvärmen och kroppslukten från människan, men vänder om då de känner DEET-lukten. 
Jag tänker på alla huskurer som man har hört om: att gnida in sig i olika växter såsom ringblomma, citrongräs och kattmynta, äta vitlök eller spela en avskräckande frekvens. Fungerar dessa huskurer? 
– Nej tyvärr, huskurer fungerar väldigt dåligt. Människor älskar att hitta på dem. Min mamma var en som hittade på huskurer. Det är något med människans uppfinningsrikedom som får oss att vilja hitta lösningen med enkla medel. 
Nog om myggor. Hur är det med getingar? Använder de luktsinnet för att irritera oss? 
– Jo, de använder luktsinnet, men inte lika mycket som myggor. Getingarna har mycket bra syn. De använder synen till att hitta nektar. För det gäller att komma ihåg att de ogärna sticker människor. Det kostar dem att producera gift. Det bästa rådet är att inte vifta vid bordet. 
Albrecht har placerat små disktrasbitar som är indränkta med saft på sådana ställen där han tillåter getingarna i trädgården. På det viset slipper han dem vid matbordet. 
Anders Albrecht säger att han varit intresserad av naturen så länge han kan minnas. 
– Jag blev helt såld när jag var 5-6 år gammal. Jag fick mitt första leksaksmikroskåp då. Det fångade mig. Jag tycker det är intressant att observera vår omvärld.  Jag ska visa dig. 
Han tar fram sin systemkamera och visar en närbild på en tofsmygga.
– Jag känner ingen annan som har sett en tofsmygga på så här nära avstånd. Jag tog larver från en damm i Böle och har dem nu i ett akvarium där hemma. Barnbarnen är alldeles förtjusta, och kan studera mina påhitt länge och väl.
En sak som har ändrat under Albrechts snart 40-åriga karriär är klimatet. 
– Sedan 1982 så har vi fått över 300 nya arter av halvvingar. En del arter som har varit sydliga har spridit sig över halva landet. Det är spännande att handgripligt följa med klimatuppvärmningen. Det är alldeles klart att det blir varmare. Fråga inte mig vems fel det är, för det blir politik. 
Medan vi diskuterar kommer den ena studenten efter den andra fram till Albrecht med en lavtofs eller ett grässtrå. Med en snabb blick på växten säger han vad det är. 
– Det är lätt att minnas sådant som man tycker om. Men det tar tid att samla på sig erfarenhet.  Jag höll min första fältkurs på slutet av 70-talet. 
Mycket av det ni gör verkar vara att observera med synen. Tar ni inte in de andra sinnena?
– Det här är verkligen flerdimensionellt. Att bestämma arter med dna-analys: det är endimensionellt. Jag menar då löser du upp en växt i en lösning och kör soppan i en maskin. Det är dessutom tråkigt. 
Skulle en person utan syn kunna jobba som biolog?
– Jo, det finns områden som man inte behöver syn. Ett exempel är fågelsång, ett annat är just med insekter. Fjädermyggorna har till exempel en specifik ton när de svärmar för att locka till sig honor. Det skulle synskadade kunna studera. 
– Det får mig att tänka på en svensk forskare vid namn Frej Ossiannilsson som doktorerade med boken insect drummers (sv. insekter som trummar). Han hade absolut gehör och kartlade stritar med hörseln. Stritar är små släktingar till bladlöss. De sitter på grässtrån och trummar olika rytmer. Han satt dem i ett litet rör och lyssnade på dem. Han skrev ner vilka noter de spelade. Han skulle lika gärna ha kunnat vara blind. •

Myggfakta
I Finland finns cirka 40 olika myggarter. Ungefär tio av dessa sticker människor.
En mygga lever som längst 3-4 veckor.
Myggor livnär sig på blommor och nektar. När honan blivit befruktad behöver den protein och suger därför blod.
Äggen läggs i vattenansamlingar. Mygglarverna livnär sig på mikroorganismer och ruttnade växtdelar som finns i vattnet.  

Källa: Forskning.se, tiede.fi
———
Hund kan sniffa cancer
Den superkänsliga hundnosen kan vara lösningen till att diagnostisera cancer i ett mycket tidigt skede. 
Pompom är en lurvig liten krabat. Hon skuttar omkring som en sann glädjespridare, förutom när Cecilia Ståhlbergs blodsocker sjunker för lågt. Då blir Pompom blickstilla och stirrar på Cecilia. 
–  Ja, egentligen borde en diabeteshund skälla, gnälla eller puffa på ägaren när blodsockret är ur balans. Men det är en sak som hunden själv måste upptäcka, har vi förstått. Vi kan inte lära henne det. Lite större hundar brukar också hämta saft eller något som får blodsockret att stiga.
Cecilia fick diabetes när hon var 12 år gammal. Pompom är familjens andra aktiva diabeteshund. Den första skällde och markerade när blodsockret gick för lågt. Nästa hund var en tax, som tyvärr var för lat för uppdraget. För fyra år sedan fick de i stället Pompom. 
Pompom är en dvärgspets. Hon är svart och lurvig, och hela tiden på sin vakt. Dessutom är hon extremt lojal. 
– För mig känns det tryggt att veta att någon vaktar över Cecilia, speciellt under nätterna. När hon var yngre oroade jag mig under nätterna, och mätte hela tiden blodsockret, säger Cecilias mamma Catharina Ståhlberg. 
För blodsocker är lurigt, påpekar Catharina. Trots att man äter ordentligt, så kan det plötsligt sjunka utan förvarning. Då är det skönt att veta att man har en hund som vaktar.
Catharina har alltid varit intresserad av att träna hundar. Hon skolade till exempel den andra mögelhunden i Finland. När hon fick höra om att det finns diabeteshundar var det självklart att hon skulle skola upp en sådan. 
Det tar cirka ett år att skola en diabeteshund, eller hypohund som de också kallas. Man gör det i form av lek och belöning. Några minuter om dagen räcker. När diabetikerns blodsocker går för lågt tar man ett luktprov. Man gnuggar en steril lapp mot huden och lägger lukten i en burk. Sedan tränar man hunden att identifiera och hitta doften. 
– Jag är ganska bra på att ta hand om blodsockernivåerna, så det är sällan som Pompom markerar att mitt socker är för lågt. Men det har hänt några gånger. Jag tror faktiskt att det bästa med hunden är att mamma kan känna sig lugn, skämtar Cecilia. 
– Och förstås är en hund alltid en hund. Det är en vän som uppmuntrar, lugnar och får en att röra på sig. 
Hundar används till mycket
Användningen av hundar till annat än bara husdjur har ökat. Det finns ledarhundar, droghundar, epilepsihundar, assistenthundar, snushundar, mögelhundar och cancerhundar. 
Föreningen Wise Nose skolar upp cancerhundar i samarbete med Helsingfors universitet. Anna Hielm-Björkman är forskningsledare för projektet och docent vid veterinärmedicinska fakulteten vid Helsingfors universitet.
Varför är hundar så bra? 
– De har ett extremt bra luktsinne. De är lätta att skola. De är mjuka, trevliga och sympatiska och vi har hundar i hemmen redan nu. Visst skulle man kunna använda andra arter, såsom bin och getingar, men det är trevligare att bo med en hund än med insekter. 
Kan alla hundar skolas? 
– Nej. Hunden måste ha något som den älskar. Lättast är det att skola hundar som älskar mat. Det är därför som det finns så många narkotikahundar som är labradorer och golden retrivrar, eftersom de är notoriskt förtjusta i mat. 
Det unika med Wise Nose och Helsingfors universitet är disciplinen. Cancerhundar är inte helt nytt, men det är inte många som har gjort akademisk forskning om ämnet. 
– Vi för vetenskapliga anteckningar över alla våra träningstillfällen, och vi har kommit ganska långt med forskningen. Nu skulle vi vilja börja med människotester, men finansiering saknas. 
Cancerhundarna kan med extrem precision och snabbhet lukta sig fram till cancer.
– Vi skulle vilja börja med prostatacancer. De test som i dag för att diagnostisera prostatacancer är väldigt opålitliga. Det går mycket skattepengar åt till att undersöka oroliga män som har fått en felaktigt positiv cancerdiagnos. Ingen vill leva med den stress som uppstår på grund av ett felaktigt test. Cancerhundarna är mycket, mycket bättre än laboratorietester. 
Vet ni vad hundarna luktar sig till?
– Nej, men vi jobbar oss fram till det. Eftersom hundarna vet något som vi inte vet, så det är bara de som kan hitta cancerlukten.
Med uteslutningsmetoden försöker de komma fram till vad cancer luktar. 
– Vi är rätt säkra på att det inte är en enda molekyl vi söker. Det är en cocktail av luktämnen. Just nu tar vi urin från friska hundar och lägger till ämnen som vi tror att kan ha cancerlukt. Vi hoppas att hunden ska meddela vad det är den brukar sniffa sig till. Och vi gör det också tvärtom. Vi tar bort molekyler från positiva test tills hundarna inte längre identifierar lukten.  
Tror du att ni kommer att hitta lukten av cancer?
– Utan tvekan! Jag är optimistisk. 
Okej. Det låter som att det bara finns positiva fördelar med hundar. Finns det några begränsningar? 
– Som forskningsområde är det utmanande. Finansiärer anser att det är på skoj att studera hundarnas luktsinne. Det anses inte vara ett seriöst forskningsområde. 
– En annan begränsning är att det finns en stark astma- och atopirädsla i vårt samhälle. Hundar har varit det sista man får ta in på ett sjukhus. Folk har en bild av att de gör människor sjuka, när de egentligen kan göra mycket stor nytta. •

HYPOHUND. Cecilia har haft diabeteshunden Pompom i fyra år. När blodsockervärdet är farligt högt eller lågt meddelar hunden.
DOFTPROV. I dessa brukar finns urin från hundar som insjuknat i cancer. Strax före cancern opererades bort fick de lämna urinprov som sedan frystes ner.  
DENNA? Hunden Lucky är ivrig och klumpig till sin karaktär, men hon jobbar är hon fullständigt fokuserad. 

———
Nytt från taltidningsföreningen
Text: Sören Jonsson
Finlands svenska taltidningförening, FSTF, är en förening som vill utvecklas. De lägger mycket pengar på projekt. Föreningens verksamhetsledare Daniel Ainasoja pratar varmt om de projekt som är på sluttampen. Nu har föreningen börjat testa taltidningar som bygger på material från dagstidningarnas webbplatser.
– Föreningen är lite på fyra år gammal. Hela idén med föreningen, förutom att förenhetliga den finlandssvenska taltidningsproduktionen,  är att förbättra tekniken för att göra taltidningar. Vi har sett att det material som tidningshusen lägger ut på webben är bra strukturerat. Man kan lätt få ut vad som är rubrik, ingress, ämne, brödtext, bildtext och skribent. Från det kan vi med automatik göra en taltidning.
Under de senaste åren har de finlandssvenska tidningshusen verkligen satsat på webben. Försäljningen av digitala prenumerationer ökar, och det gynnar detta experiment.
– Det är inte längre så att tidningarna pantar på redaktionellt materialet till papperstidningen. Till exempel meddelade HSS Media att de på sikt publicerar allt sitt material på webben och vi förbereder oss nu för att ha våra system redo. 
Så det här är ett sätt att läsa nyheter på webben utan dator? 
– Medelåldern på våra prenumeranter är väldigt hög. Den är närmare 80 år. Det är många som inte har någon dator eller smarttelefon. Så vår idé är att göra webbtidningen tillgänglig på de apparater som prenumeranterna har och kan använda – alltså på DAISY-spelaren. 
Men frukta icke. Så länge som det finns papperstidningar, så lovar Ainasoja att det också kommer att finnas taltidningar som innehåller samma nyheter och viktiga annonser som dessa. 
– I dag är webbtaltidningar ett komplement till den vanliga taltidningen. Den långsiktiga strategin är att övergå till webbtaltidningar och samtidigt spara löpande kostnader, men vi tummar aldrig på kvaliteten. 
Just nu råkar det vara tekniskt möjligt. Pratsamboxen hade en begränsning som gjorde att det inte var möjligt att ge ut webbtaltidningar. 
– I testet som vi nu gör, ger vi ut tre webbtaltidningar per dag. Pratsamboxen kunde max ha en taltidning per datum i boxen.  
Från och med hösten kommer taltidningsföreningen att erbjuda KSF Medias tidningar som webbtaltidningar. Utbudet utökas allteftersom. Under testperioden är dessa tidningar gratis förutsatt att prenumeranten har en läsnedsättning.
– Det är speciellt intressant för västnylänningar och östnylänningar. För ett tag sedan gick tidningarna Västra Nyland och Östnyland ner i antalet utgivningsdagar från fem dagar i veckan till två dagar. De publicerar ändå nyheter på sina webbplatser varje dag. Genom att använda materialet på deras webbplatser kan vi erbjuda en taltidning som utkommer varje dag. •
———
Annons: Beställ Serviceguiden 2017
Nu är Serviceguiden 2017 tryckt och klar. Den finns att få i svartskrift, punktskrift och i inläst format. Du kan ladda ner den elektroniskt eller läsa den online på adressen www.fss.fi/serviceguiden. 
Det finns många tjänster och stödformer som personer med synnedsättning kan ansöka om. I guiden har de allra viktigaste stödformerna sammanställts till en överskådlig helhet.
Då man ansöker om service är det bra att känna till hur, var och på vilka grunder man kan skicka ansökningar. Genom att studera Serviceguiden får man reda på de här sakerna. 
Vill du veta mer? Kontakta kansliet, tfn 09-6962 300, eller skicka e-post till adressen kansliet@fss.fi. 
———
Lukter får oss att minnas barndomen
Text: Sören Jonsson, Foto: Pixabay
En enda puff av tjärdoft eller lukten av ett gammalt hus kan slunga oss tillbaka i tiden ända till barndomen. Självbiografiska luktminnen väcker starka känslor. Hjärnans planlösning är en av orsakerna. Luktreceptorerna ligger bara två neuroner från den del av hjärnan som styr känslor och minnen. 
Johan Willander är universitetslektor i psykologi vid Högskolan i Gävle. Han har en längre tid studerat luktminnen. 
Vad är ett luktminne?
– Ett luktminne kan vara många olika saker. Ett luktminne kan vara en lukt som man har sammankopplat till en händelse, ett så kallat självbiografiskt luktminne. Det kan till exempel vara den där lukten av bullar som gör att man kommer ihåg när farmor bakade bullar. Men det kan också vara minnet av en lukt. Du kan helt enkelt känna igen en lukt. Du kan alltså säga att du har känt lukten någon gång. 
Att minnas lukter är en viktig förmåga hos oss människor. Det är en överlevnadsinstinkt och en del av ett viktigt varningssystem. Om man äter något som ger en matförgiftning kommer man för all framtid ihåg lukten. 
– Det räcker med en enda association till lukten för att man ska rygga tillbaka. Mycket av det vi tror är smak är faktiskt bara lukt. Om man håller för nästan så känner man bara sött, salt, bittert, beskhet och umami. Att minnas lukter har alltså en evolutionär förklaring. Vi vill inte smaka på det som fått oss att må illa. 
Luktminnen tenderar att vara mer känslomässiga än minnen väckta med ord. 
– Det beror bland annat på att luktnerven är kopplad till de limbiska delarna av hjärnan. Amygdala och hippocampus har två viktiga funktioner: känslor och minne. Därför tror man att luktminnen väcker så starka känslor, men det finns ganska lite forskning kring detta. Detta är en möjlig förklaring men inte den enda.
Man har undersökt detta genom att låta folk minnas händelser utgående från ord eller lukter. Man bad testpersoner minnas tillbaka på något utgående från ett ord. Andra fick minnas tillbaka på händelser genom att lukta på lukter. Lukterna gjorde att testpersonerna plockade fram mer emotionella minnen. 
Oavsett om man frågar en tonåring eller en 80-åring tycks självbiografiska luktminnen komma från barndomen. Men varför är luktminnen så gamla? Forskarna försöker förstå varför. 
– Det finns lite olika teorier kring det. En teori är att det kan ha att göra med kritiska perioder i livet. Luktsinnet skulle kunna vara extra känsligt eller väsentligt under den kritiska perioden, när vi är väldigt unga. Det kan också vara av mer praktiska skäl. Små barn smakar och luktar på saker mer än vuxna gör. Barn stoppar leksaker i munnen och får många första gångs-upplevelser.
Doftminnet håller i sig hela livet. När Willander har intervjuat personer som är 80 år gamla har de ofta kommit ihåg händelser som utspelade sig när de var väldigt unga. De har inte heller tänkt på dessa händelser på kanske 65 år. 
Vilka lukter ger minnen?
– Det är väldigt varierande. För en del personer väcker en viss lukt ingenting och för en annan väcker en lukt väldigt mycket. Det varierar troligtvis också mellan kulturer. När vi har tittat på det från Sverige så är det många som fick minnen till tjära. Men i andra kulturer där tjära inte används på samma sätt så hade man färre minnen kopplat till denna lukt.
Jag kan tänka mig att tjära är en sådan lukt som man känner ganska sällan. Att frekvensen gör att man kommer ihåg doften.
– Det är förmodligen delvis så det är. När man exponeras för dofter varje dag blir det bara en sörja av alltihop. Kaffe är ett bra exempel. Många luktar på kaffe flera gånger per dag. Vi har så många möten med kaffelukten att vi inte kopplar ihop det till ett särskilt minne. 
Vad kan man använda er forskning till?
– Det här är grundforskning, så det behövs ytterligare forskning för att finna tillämpningar. Men man skulle till exempel kunna använda luktminnen till att göra en miljö mera trivsam. Om man har en äldre person som ska flytta till ett äldreboende, kan man ta lukter från hemmet och applicera dem i den nya miljön. På det viset blir flytten förhoppningsvis mindre svår och den äldre känner sig mindre orolig. •
———
Annons: Finlands Synskadade finns också på Skriftly!
Skriftly samlar innehållet från de finlandssvenska tidskrifterna. 
Skriftly ger läsarna mångsidiga möjligheter att hitta, följa och läsa innehåll som berör och intresserar dem, tvärs igenom tidningslandskapet, för en låg månatlig summa. 
www.skriftly.fi
———
Notiser
———
Hur luktar Hemingway?
Gamla böcker med läderpärmar och guldtryck i ryggen är inte bara fina att se på. Många förknippar lukten av gamla böcker med nyklippt gräs, choklad och vanilj. Har du någonsin undrat varför gamla böcker luktar som de gör? Jo, böcker består nästan helt av organiska material: papper, trycksvärta, lim och fiber. Organiska material reagerar med solljus, värme och fukt. Böckerna släpper ifrån sig små mängder av lättflyktiga organiska föreningar som vi kan känna med våra näsor. Bland dess föreningar finns etansyra, bensaldehyd, butanol, furfural. Forskare har hittat femton organiska föreningar som är förknippade med nedbrytning. Genom att känna till dem kan man bestämma i hur gott skick en bok är. •
——
Vanlig vanillin är en biprodukt
Vaniljlukt, eller rättare sagt vanillinlukt har spännande egenskaper. Till skillnad från alla andra lukter består vanillin endast av ett enda kemiskt ämne. Vanillin är ett av våra vanligaste lukt- och smakämnen. 
Vanillin är enkelt och billigt att framställa syntetiskt, och har många goda egenskaper. En framställningsmetod kommer från träförädlingsindustrin. Vanillin är en biprodukt när man tillverkar pappersmassa. Så det kan löna sig att kolla igenom innehållsförteckningen när du äter glass i sommar. Om det står vanillin har glassen inte sett röken av en vaniljstång. •
——
Kvinnor doftar bättre
Man har redan länge känt till att kvinnor har bättre förmåga att känna lukter än män. Nyligen har forskare hittat en möjlig biologisk förklaring. Kvinnor har nämligen 43 procent fler luktreceptorer än män. Studien publicerades 2014 i den vetenskapliga journalen PLoS One. •
——
Synskadade är bättre luktkännare än seende
När man tappar synsinnet blir man inte känsligare för lukter. Man verkar däremot bli bättre på att extrahera viss information från lukten och använda den i samråd med de övriga sinnena. 
Stina Cornell Kärnekull är doktorand vid Stockholms universitet och forskar i lukt- och hörselsinnet bland blinda och synsvaga.
– När vi mäter hur bra luktsinne en person har så skiljer vi på fyra olika förmågor. Vi mäter ett individuellt tröskelvärde. Det vill säga hur lite av en lukt man behöver för att känna lukten. Det andra vi testar är hur bra man klarar av att skilja på olika lukter sinsemellan. Det tredje testet är att identifieringstest. Hur väl kan testpersonerna identifiera en lukt utan någon referensram. Det fjärde testet mäter hur bra man är på att minnas lukter.   
Det visar sig att synskadade varken har känsligare luktsinne eller är bättre på att skilja lukter ifrån varandra. Däremot visar flera studier att synskadade personer  är bättre på att identifiera lukter än seende personer. Cornell Kärnekull och hennes kollegor är de enda som hittills undersökt skillnader mellan blinda och seende i hur väl deltagarna minns lukter och de fann inga skillnader mellan grupperna.  
Olika studier visar också att synskadade personer medvetet uppmärksammar luktsinnet mer än seende. 
– En synskadad testdeltagare berättade för mig att hon använder luktsinnet till att orientera sig. Om hon går i ett köpcentrum så använder hon lukten av till exempel ett bageri till att veta var hon rent rumsligt befinner sig i köpcentret. 
I höst ska Cornell Kärnekull undersöka hurdana lukt- och ljudminnen synskadade personer har. 
– Det finns inte någon som tidigare har tittat på självbiografiska luktminnen hos synskadade. Däremot har vi tidigare undersökt föreställningsförmåga. Vi frågade hur tydligt försökspersonerna kunde föreställa sig olika lukter. Generellt har människor svårt att föreställa sig lukter, men vi kunde konstatera att gravt synskadade personer, både de som varit blinda från födseln och de som blivit synskadade i vuxen ålder, hade en högre föreställningsförmåga än seende. •

Stina Cornell Kärnekull söker testpersoner till sin nya studie om lukt- och ljudminnen. Om du är 45 år eller äldre, har varit blind sedan tidig barndom och har en synskärpa under fem procent är du välkommen att ta kontakt med henne. Hon berättar mer om det praktiska arrangemanget. Du når henne per telefon + 46 8 16 24 30 eller per e-post stina.cornell.karnekull@psychology.su.se. Observera att det är ett utrikessamtal.
——
Utblick: Onödiga dofter kan ge allvarliga besvär
Text: Mervi Puolanne, verksamhetsledare på Andningsförbundet rf
Den som blivit känslig för lukter förnimmer dofter och lukter lika mycket som en frisk människa. Den luktkänsligas kropp reagerar dock annorlunda på dofter och på deras mängd.
Luktkänslighet (luktöverkänslighet) betyder känslighet för olika sorters lukter och dofter. Känsligheten orsakar olika symptom i det central nervsystemet och i andningsorganen. Som symptom kan förekomma bl.a. snuva, astma, huvudvärk, illamående, hjärtklappning, svindel och andnöd. Somliga reagerar endast på en eller några lukter, andra på en stor mängd olika lukter. Av de enskilda lukterna är de vanligaste orsakerna till symptom bl.a. mysk, lukten av mögel, ammoniak (t.ex. i permanentvätskor), lukten av tobaksrök, trycksvärta samt lukten av syrade mjölkprodukter eller fisk.
Luktkänslighet är vanligare bland kvinnor än bland men och förekomsten ökar med åldern. Luktöverkänsligas andel är enligt olika undersökningar cirka 10–40 procent av den vuxna befolkningen. För flera av de luktkänsliga har problemet utvecklats med tiden och kan för vissa av de insjuknade ha att göra med exponering för mögel eller stark kemikalieutsatthet. Kontinuerlig eller återkommande exponering för lukter förstärker symptomen.
Luktkänsliga förnimmer inte mindre halter av lukter och dofter än friska, men deras luktsinne vänjer sig inte med tiden vid lukten. Luktkänslighet har hos vissa en koppling till andningssjukdomar, såsom astma. Lukter kan irritera astmatiker speciellt då sjukdomen håller på att förvärras samt vid skedet för diagnosen, då rätt medicinering inte ännu hittats.
Bakgrunden till symptomen för luktkänslighet är inte ännu helt känd och eftersom känslighetens mekanism inte ännu känns till finns det ingen bra behandling. För vissa överkänsliga kan antihistaminer, kortikosteroider som sprutas i näsan eller utspädda lokalbedövningar vara till hjälp. För astmatiker underlättar oftast en god behandlingsbalans även symptomen för luktkänslighet.
Det bästa sättet för att förebygga symptom är att undvika starka dofter. Till exempel löns det att hemma göra sig av med onödiga kemikalier och diskutera användandet av olika dofter med familjemedlemmar, vänner och kolleger. En fullt luktfri omgivning är emellertid omöjlig att förverkliga och att försiktigt utsätta sig för lukter kan hjälpa patienten i det långa loppet bättre än isolation. Härdning kan prövas på med naturlukter, som de flesta luktkänsliga tål måttligt.
Onödiga eller till sin nytta omstridda kemikaliers användning borde begränsas eller till och med helt förbjudas i konsumtionsprodukter. Lukter tillsätts i förutom kosmetika och luktrenare även i städ- och hygienartiklar (näsdukar, sanitetsbindor) och många andra konsumtionsvaror inklusive skosulor. Luktfria produkter kan vara lika effektiva och ingen behöver på riktigt doftmarknadsföring.
Luktkänslighet är en annan sak än luktallergi, som kan fastställas med ett allergitest. Enbart på basis av andningssymptom kan allergi sällan fastställas. Oftast är luktallergins kännetecken beröringseksem orsakad av kosmetika eller tvättmedel. •
———
Här är förbundets tio nya punktskriftsinstruktörer
Text och foto: Sören Jonsson
Förbundet Finlands Svenska Synskadade har tio nya punktskriftsinstruktörer. Det ska vara lätt att lära sig punktskrift, och ofta är individuell handledning det bästa sättet.
Det är stor geografisk spridning på FSS nya instruktörer. Tanken är att alla som vill lära sig punktskrift ska ha möjlighet att få individuell handledning. Tessa Bamberg, punktskriftsansvarig på förbundet, är mycket nöjd. 
– Det här visar att vi vill tro på framtiden för punktskriften. Vi vågar göra nya satsningar och det är glädjande. Det här är verkligen en storsatsning och jag tror det får fler att vilja lära sig punktskrift. 
Det är inte första gången som förbundet ordnar en instruktörskurs, men det är länge sedan sist. Ja, nästan tio år sedan. Många instruktörer har fallit bort av naturliga orsaker: ålder, sjukdom eller ändrad livssituation. I och med detta har flera distrikt blivit utan punktskriftsinstruktörer. 
En punktskriftsinstruktör är utbildad att lära ut punktskrift till blinda, synsvaga och seende. De kan ordna kurser inom distrikten, informera om punktskrift på mässor eller evenemang och ge individuell utbildning. 
Punktskriftsinstruktörerna är utmärkta förespråkare för punktskriften. Punktskrift behövs, nu och i framtiden. Punktskriften är synskadades läs- och skrivspråk. 
– Utan punktskrift blir man analfabet. Genom att bara lyssna på uppläst text förlorar man kontakten till språket, säger Bamberg. 
Just nu mår punktskriften bra i förbundet, menar hon. Förbundet har en nybildad arbetsgrupp bestående av Karl-Oscar Skogster, Tor Hanner, Carl-Erik Mattlar och Tessa Bamberg. Tillsammans ser de till att punktskriftsverksamheten förnyas och förbättras. 
Från Borgå i öst till Karleby i norr
Instruktörerna är rörande eniga om att punktskriften är värdefull. De använder punktskrift till allt mellan himmel och jord. Eeva-Maija Möttönen berättar till exempel hur hon brukar lämna små lappar till sin man. På lapparna kan hon skriva inköpslistor eller bara annars något viktigt som hon inte hann säga. 
Ulla Jensen är en sann punktskriftsförespråkare, men hon förstår också varför inte alla vill eller orkar lära sig punktskrift.
– Livskvaliteten och självständigheten ökar om man kan punktskrift. Det gäller att betona. Men jag tror att många är rädda för att lära sig punktskrift. Om du har förlorat synen i vuxen ålder är det jobbigt att acceptera livssituationen. När du lär dig punktskrift blir det för konkret. Det blir som ett bevis på att du är synskadad, men jag hoppas att det inte skulle vara så. 
Emma Rasela använder punktskrift till allting. Det är hennes läs- och skrivspråk. 
– När jag till exempel läser en skönlitterär bok är det mycket trevligare att läsa den på punktskrift än som talbok. Jag kan leva mig in i boken mycket bättre om jag läser den i punktskrift. 
– Att själv kunna läsa och skriva är en viktig del av människans identitet och kultur. Om man bara lyssnar på talsynes eller uppläst text förlorar man detta. Information får man också utan att kunna punktskrift, det handlar mer om att bli självständig, säger Anders Nyberg.
Jessika Holmlund som är fullt seende läser trots det punktskrift med fingrarna. 
– Att lära sig punktskrift är också socialt. Umgänget är viktigt på en punktskriftskurs. Man blir lite tävlingsinriktad på en kurs och det är bra. Det sporrar, men det kanske inte passar alla. Därför är det nödvändigt med både individuell och gruppundervisning. •
PUNKTINSTRUKTÖRER
Östnyland: 
Paulina Hannus
Huvudstadsregionen:
Sune Huldin, 
Ulla Jensen, 
Eeva-Maija Möttönen och 
Emma Rasela
Västra Nyland: 
Anders Holmlund och 
Jessika Holmlund
Åland: 
Dorrit Mattson
Österbotten: 
Carl-Erik Mattlar
Norra Österbotten: 
Anders Nyberg
———
Vårvandring bland björnar, lövsångare och sagoväsen
Text: Ann-Britt Mattbäck, Ann-sOfie Grankulla, Foto: Ann-Sofie Grankulla
Längs slingrande vägar, backe upp och backe ner förbi Heimsjöns glittrande vatten, kom vi till vårt mål för dagen; Kortjärvi by i Terjärv med sin vandringsled. Vi hade lyckats pricka in vår friluftsdag i maj mellan två blåsiga regndagar; det var vindstilla och vi fick njuta av strålande solsken. 
Vi möttes av guiden Boris Särs, som berättade kort om vandringsleden, den öppnades år 2000 efter många timmars talkoarbete. Längs stigen fanns olika djur, fåglar och sagoväsen tillverkade av olika material. Vid varje föremål fanns även en skylt med en underfundig text som berättade om djuret eller ett kort rim. Det fina i kråksången var att vi fick känna på figurerna. 
Efter att ha vandrat halvvägs smakade det gott med en kaffe och dopp! Vi försökte vara tysta (vilket inte var så lätt) för att lyssna på olika fågelläten och med hjälp av fågelkännaren Roger Blomqvist lyckades vi identifiera bl a lövsångare, gransångare, bofinkar m fl. Vi stannade till vid Rekijärvi sjö och såg skrattmåsar, sothöns och andra sjöfåglar. Vi hörde även rördrommen, som har ett mycket speciellt urtidsläte. En raritet, som häckar i säv och strandvass. 
Efter ett par timmars vandring i naturskön terräng kom vi fram till raststället vid ”Meddasnabba” där vår guide hade gjort upp eld. Det var gemytligt att sitta i vårsolen bland lingonris och ljung och äta grillad korv med bröd samt kaffe och bulle under trevlig samvaro. Vi sjöng några vårliga sånger och fick höra en del historier, kryddade med den speciella Terjärvhumorn. 
En mycket fin dag med varm gemenskap och många upplevelser i underbar natur! •
———
Teknikhörna: Gratis förstoring med vissa begränsningar
Text: Cristian Söderberg
Operativsystemet Windows har ett inbyggt förstoringsglas som man kan använda till att förstora upp saker på skärmen med. Man kan välja om man vill förstora hela skärmen eller bara en del av skärmen.
Förstoringsglaset kan startas genom att trycka in  Windowsknappen och Plusknappen samtidigt. Man kan också ställa in så att förstoringsglaset startar automatiskt då man loggar in i Windows. Detta gör man genom att trycka på förstoringsglaset och sedan trycka på kugghjulet i förstoringsglasprogrammet. Därefter väljer man Bestäm om Förstoringsglaset ska startas när du loggar in.  I följande fönster kryssar man för Aktivera Förstoringsglaset och trycker på Verkställ och OK.
Det finns tre olika lägen eller vyer som förstoringsglaset fungerar i; helskärm, lins och dockad. I helskärm förstoras likt namnet antyder hela skärmen enligt den förstoringsnivå man har valt. Skärmen åker omkring med musen då man rör på den.
Då man väljer lins bildas det en lins runt musmarkören som förstorar området. 
Då förstoringsglaset är dockat så förstoras en del av skärmen och resten är i normalstort. Docken placeras högst uppe på skärmen där man också väljer förstoringsnivån.
Inställningar kan göras i huvudmenyn. Du kommer åt menyn genom att trycka på kugghjulet. Där kan man bland annat invertera färgerna. •

Förstoringsglasets kortkommandon
Starta förstoringsglaset: WIN och +
Stäng förstoringsglaset: Win + Esc
Förstora: WIN och +
Förminska: WIN och –

I Windows 7 och Windows 8, men inte i 
Windows 10: Invertera färger: Ctrl+Alt+i

———
Aktuellt
———
Brister i FPA:s nya upphandlingsvillkor för tolkar
Från och med nästa år kan det bli svårare för personer med funktionsnedsättning att få tag i en tolk. Orsaken är Fpa:s nya upphandlingsvillkor.
Personer med hörselskada, kombinerad syn- och hörselskada eller talskada har rätt att anlita en tolk för att till exempel arbeta, studera, sköta ärenden och delta i fritidsaktiviteter. Från och med 2018 ändras många villkor som har att göra med tolktjänsterna. 
7200 personer skrev under en namninsamling mot Fpa:s upphandlingsvillkor. 
– För tolkarnas del är det största problemet i Fpa:s nya upphandlingsförfarande att det i fyra år endast finns arbetsmöjligheter för några få utvalda, skriver Specialorganisationer och Finlands Teckenspråkstolkar rf i ett pressmeddelande. 
Fpa motiverar beslutet med att det ska bli lättare för kunden. 
– Fpa inledde upphandlingen av tolkningstjänsten för personer med funktionsnedsättning i april. Målet med upphandlingen är att skapa en tjänst som svarar på kundens tolkningsbehov och ändringar på ett mera flexibelt sätt. •
——
Sämre syn ger spänningsvärk
Det finns ett direkt samband mellan försämrad syn och värk i nacke och skuldra. Det visar en färsk forskning från Örebro. 
Personer med glasögon noterades ha mer symptom än personer som inte har glasögon, även jämfört med personer som använder kontaktlinser. Detta kan bero på att många anpassar sin hållning och huvudställning för att kunna se så bra som möjligt oavsett om det är eller blir ansträngande i längden. •
Källa: Region Örebro län. 
——
Skickade brev till Nintendo – fick svar i punkt
10 år gamla Hibiki Sakai från Osaka i Japan skrev ett tackbrev till Nintendo för att de har skapat hans favoritspel Rhytm Heaven. 
Hibiki Sakai är blind till följd av en ögonoperation. Han njuter av att spela trummor och är riktigt duktig på tevespel. I hans brev kan man läsa: 
– Jag är blind, men jag har alltid velat spela tevespel som alla andra. Det finns inte många spel som jag kan spela. Det enda spel som jag verkligen spelar är Rhythm Tengouku. Det är det enda spel som jag kan spela tillsammans med andra, och jag förlorar aldrig.
Sakais pappa tycker att Nintendos svar som de hade skrivit med punktskrift var behjärtansvärt. 
– Att de bemödade sig att svara till en enda person visar på utomordentlig kundservice. Nu väntar vi på nästa spel i serien, säger Sakais far till Eurogamer. •
Källa: Eurogamer.com
——
Ingåförening ser förbättrat ledarskap i Tanzania 
SchoolKids Light r.f. stiftades år 2011 med syftet att stöda barns skolgång och hälsa i Afrika.  Eivor och Reidar Wilkman brukar en gång om året besöka Tanzania. 
Mellan varven samlar de in pengar som går oavkortat till barnen i skolorna de besöker. De fokuserar verksamheten på skolor med synskadade barn. 
Den 4–26 april 2017 reste paret Wilkman tillsammans med Yrjö Kumpula och Giuseppe Chiaranza till skolorna i Tanzania. Detta år hade Degerby lågstadium hjälpt till med att samla in solglasögon, hattar, hopprep, förstoringsglas mm. som föreningen delade ut till albinobarn. 
Eftersom föreningen redan hunnit besöka skolorna i flera års tid kan de handgripligen se vilken nytta biståndet har. Här är några observationer de gjorde denna resa: 
– En medelstor skola för synskadade använder Braillepapper för ett värde på 2000 euro per år. Det behovet kan ingen skola fylla med sin egen budget.
– Cirka hälften av punktskriftsmaskinerna behöver service varje år
– Alla skolor kan nu nås med e-post, åtminstone i teorin.
Tanzanias nya president  John Magufuli har satt fart på landet, meddelar Wilkman i en rapport från resan. Skatter drivs in som aldrig förr, man gör stora förbättringar i infrastrukturen, elförsörjningen har blivit mycket bättre och korruptionen har försvunnit eller blivit osynlig. Tusentals statstjänstemän har blivit avskedade. De statliga skolorna har frångått terminsavgifter
– Många skolor har nya rektorer. Någon eller några av dem har kanske blivit avsatta för att ha uppgivit för stort elevantal och sålunda fått för stort statsbidrag, skriver paret i sin rapport. •
——
Hållplatsutrop kommer till Helsingfors kollektivtrafik
Från och med i höst kommer hållplatsutrop att höras i alla bussar och spårvagnar i Helsingfors. Ursprungligen var det meningen att hållplatsutropen skulle tas i bruk redan 2015-2016, men olika problem har lett till att tidtabellen har försenats. Nu är systemet testat och om allt går som planerat kommer utropen att tas i bruk i höst. •
Källa: Svenska Yle.
——
Ruuskanen gör gott
Synskadades förbund har gett en tillgänglighetsutmärkelse till Jani Ruuskanen på Befolkningsregistercentralen för hans fleråriga arbete med att utveckla tillgängliga digitala tjänster. •
——
Tusen kilometer på cykel – trots synnedsättning 
Jordbrukaren Heikki Mäkelä kommer att cykla tusen kilometer från Perho i Mellersta Österbotten ända upp till Ishavet. Mäkelä har en medfödd synskada, Stargardts sjukdom, som drabbar gula fläcken. Synen blir gradvis sämre, men ännu kan han cykla med vanlig cykel på egen hand. 
– Min syn blir hela tiden sämre. I åratal har jag funderat att jag vill göra något själv som jag kan se tillbaka på när jag sitter i gungstolen. Ingen vet om det är i sista stund jag gör den här resan, men nu är det i alla fall möjligt, säger Heikki Mäkelä till Yle.
Gula fläcken är området som ger synskärpa. Man använder gula fläcken till att läsa och se skarpt, vilket kommer att ge utmaningar på Mäkeläs väg. Trafikmärken, kartor och vägnamn blir utmanande för honom att läsa. 
Syftet med cykelkampanjen är att lyfta fram vilka möjligheter personer med synnedsättning har. Med mod och företagsamhet kommer man långt. Det gäller att våga och komma ihåg att en funktionsnedsättning inte är något hinder, anser Mäkelä. 
Kampanjen är en del av kampanjen ”100 gärningar på cykel” Han ger sig av den 8 juli och räknar med att vara i mål den 15 juli. •
Källa: Svenska Yle, SCF.
——
Annons: SAMS stödperson i Österbotten tar emot ansökningar
SAMS - Samarbetsförbundet kring funktionshinder har anställt en stödpersonskoordinator i Vasa. Irene Bäckman kommer att börja ta emot ansökningar och försöka para ihop passliga stödpersonspar. En stödperson är en vän som man träffar 1-4 gånger per månad. Man kan om man vill vara ute, motionera, gå på café eller teater tillsammans. Genom en stödperson kan man bli delaktig i något som man annars inte kunnat göra. SAMS stödpersonsverksamhet benämns 4BT som står för ”Fyra betydelsefulla timmar”.

Vill du meddela Irene att du söker en stödperson? Du kan kontakta Irene på telefonnummer 050-4318888 eller e-post irene.backman@samsnet.fi

Man kan även fylla i på hemsidan http://samsnet.fi/verksamhet/4bt/ 
På samma hemsida kan du också anmäla om du vill bli en stödperson för någon.
———
Aktuellt i distrikten
———
Norra Österbottens Svenska Synskadade
Vi har möjlighet att tillsammans med Vasa Svenska Synskadade ta del av Oravais Teaters föreställning Lumpänglarnas väg, som är en fortsättning på pjäsen Lumpänglarna, tisdagen 18.7 kl. 19 i Kimo. Pjäsen syntolkas. Biljettpris med grupprabatt är 18 euro. Mera info om transport i samband med anmälning, som görs till Ann-Sofie Grankulla, tel 050-3795658 senast 29.6.
Nina Strömsnäs har semester 26.6–31.7 och Ann-Sofie Grankulla 10.7–11.8, varvid kansliet är stängt. Vid brådskande ärenden kan ni kontakta ordförande Ann-Britt Mattbäck, tfn 
050-300 1111.
Vi önskar alla läsare en solig, skön och avkopplande sommar!
Ann-Sofie Grankulla och Nina Strömsnäs samt NÖSS styrelse

Svenska Synskadade i Mellersta Nyland
Vill önska alla en riktigt skön och solig sommar.
Kansliet är stängt från 21.6–13.8.2017. Verksamheten börjar igen i september. 
De som anmält sig till Okänd Soldat och sommarlägret kommer att få information personligen.
Sommarhälsningar,
Ulla Jensen, distriktssekreterare

Svenska Synskadade i Västnyland
Sommarens teaterhändelse i Västnyland är Okänd soldat den 29 juli i Harparskog. De som har anmält sig får gärna bekräfta sin anmälan och få mera information. Ring Börje på 044 5410 679.
Föreningen planerar en sommarutfärd till Helsingfors i början av augusti. De mål vi planerar är Urho Kekkonens museum Ekudden och Zoologiska museet. Lunch mellan besöken. Om du är intresserad, ring då till Börje Broberg på telefon 044 5410 679 så får du mera information.
Utedag vid Kvarnträsk i Tenala med vandring längs skogsstigar, korvgrillning och annat trevligt med vildmarksguiden Patrik Berghäll som ledare. Ring gärna Börje och visa ditt intresse. Mera information kommer senare.   
Under sommaren fortsätter besöken på fotbollsmatcher i Ekenäs. Ring Börje Broberg om du är intresserad att komma med.
Planeringen av höstens aktiviteter är i full gång och du som har tankar och idéer om den saken kan gärna ringa till ordförande Göran Sjöstedt, telefon 
040 502 8124 viceordförande Birgitta Nordström, telefon 044 336 8060 eller sekreterare Börje Broberg, 044 5410 679 och berätta dina tankar. Vi önskar alla medlemmar och alla andra en trevlig sommar. Välkommen att delta i föreningens aktiviteter igen när hösten närmar sig.

Svenska Synskadade i Östnyland
Svenska Synskadade i Östnyland planerar att fara torsdagen den 13 juli kl. 19 till Lurens. Biljett priset är 22 euro per person. Den som är intresserad kontakta Jonas tfn 040 964 4672 senast den 6 juli.
Svenska Synskadade i Östnylands september månadsträff är lördagen den 30.9 kl. 13 på Kajutan, Ågatan 33 E i Borgå. Lovisaborna anmäl er till Jonas tfn 040 964 4672 senast torsdag 28.9. Välkommen!
Svenska Synskadade i Östnyland önskar alla en skön sommar! Vi har sommar stängt från 23 juni till 7 augusti.

Vasa Svenska Synskadade
Kansliet och Lyktan håller semesterstängt: 28.6–7.8.2017!
Verksamhetscentret Lyktan kommer att genomgå en renovering under sommaren. Då byts belysningen ut i samlingssalarna, samt nya akustikskivor sätts också in. 
Renoveringen inleds vecka 26, efter midsommaren.
Konsert på den nyrenoverad Åminne Folkpark i Malax, onsdag 5.7 kl. 19. VSS har bokat 30 platser till en föreställning/konsert med tjejgruppen Fröken Elvis från Sverige, onsdag 5.7. kl. 19. Gruppen tolkar Elvis-låtar på ett speciellt sätt! Bussen startar från Lyktan kl. 18 och stannar vid behov på vägen till Malax. 
Biljetten kostar 20 euro per person, som betalas direkt på stället. Bussen och kaffeservering i pausen sponsoreras av Vasa Andelsbank i Malax. Bindande anmälan senast 22.6 före kl. 14.
Sommarteater i Oravais, tisdag 18.7 kl. 19. Tisdag 18.7 kl. 19 har vi reserverat biljetter till Oravais Teater i Kimo för att se Lumpänglarnas väg. Pris: 20 euro/person (inklusive teaterbiljett, servering i pausen samt bussen tur och retur) Bussen startar vid Lyktan kl. 17.15, Prisma busshållplats kl. 17.25, Smedsby Pellasbacken kl. 17.30, Kvevlax backen kl. 17.45 och framme i Kimo kl. 18.30.  SYNTOLKNING.
Pjäsen är en fortsatt skildring av livet på Oravais fabrik och en uppföljare till succén Lumpänglarna som spelades under åren 2013–2014. Pjäsen tar sin början där den slutade och utspelar sig på Masunin under 1930–1940 talen.  Arbetarkvinnorna delar såväl glädje som sorg, endel sätter sin tillit till Gud, andra politiskt. Välkomna med på en spännande teaterupplevelse! Bindande anmälan senast 22.6 före kl. 14.
Endagsresa till Orisbergs Herrgår i Storkyro, onsdag 23.8.2017. Bussen startar kl. 11 från Lyktan och stannar vid behov på vägen till Orisberg. Vi äter lunch där kl. 12 (kallops med gräddpotatis samt glass och kolasås) Därefter blir vi guidade på området av en svenskspråkig guide. Kaffe med dopp avnjuts innan vi börjar hemresan. Finns även tillfälle att gå runt på området och titta på egen hand. Vi startar hemåt ca kl. 16. Buss, guidning och lunch samt kaffe med dopp kostar tillsammans 20 €/person.  Reservera gärna dagen i din kalender. Bindande anmälan senast 10.8 före kl. 14.
Trivselcafé Mimosel startar igen onsdag 30.8  och fortsätter sen varannan vecka, ojämna veckor, på onsdagar kl. 13.00–15.15 och fortsätter fram till och med 22.11.2017. Ledare är Carina Blom tfn 044-788 1026 och Maj-Britt Aspö. Välkomna med både tidigare och nya deltagare! OBS! Trivselcaféet återgår till att hållas på onsdagar, som det var tidigare!

Åbolands Synskadade
Åbolands Synskadade önskar FSS, alla distrikten och medlemmarna från Åboland en riktigt skön sommar.
Distriktskoordinator Håkan Ström är permitterad juli och augusti, och håller semester i september. Han är på plats igen i oktober. 
Åbolands Synskadade ser musikalen ”Footloose” på Raseborgs Sommarteater den 2 juli tillsammans med Svenska hörselskadade i Åboland. 
Kontaktuppgifter till föreningen är: ordförande Birgitta Storbacka telefon 
040-586 7179. Vice ordförande Rolf Rönnqvist telefon 0400 736 567. Gun Fröberg telefon 040-833 6630

Ålands Synskadade
Paus i  borstbindning, bowling och boccia över sommaren.
Grilleftermiddag 20.8 kl. 15. Bindande anmälan före 10.8 till Ankaret, 19670.
Vi planerar en resa till Kökar den 9.9. Mer information kommer senare.
Önskar alla en trevlig och skön sommar. 
———
Kansliet håller stängt i juli
FSS kansli håller stängt i juli månad. Personalen önskar alla en skön och solig sommar. •
———
Bakpärm: Funderar du på något kring FSS?
Tveka inte att ta kontakt för att diskutera dina tankar med oss. Vi finns här för din skull!
Ordförande Sune Huldin
Telefonnummer: 040 566 8792
E-post: huldin.sune@gmail.com

Organisationsledare Matthias Jakobsson
Telefonnummer: 044 080 8004
E-post: matthias.jakobsson@fss.fi

Vi lyssnar på alla tankar och idéer om vårt förbund!