Finlands Synskadade nummer 8 2014

Innehåll: 
Ledaren: Bemötande
Profilen: Fredrik Lindgren
Månadens app
Bakom vitrinerna: om tillgänglighet
Synskadades kulturservice
Diskriminering av ledarhundsförare
Gallup: Har du upplevt diskriminering?
Aktuellt
In memoriam: Sven Rosenberg
Aktuellt i distrikten
Annons: Kraft i vardagen
Annons: Finlands Synskadestiftelse
Annons: FSS höstmöte 2014

Finlands Synskadade är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 10 nummer/år i svartskrift, punktskrift, på CD och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som 
e-postbilaga. Årgång 103. Nummer 9/2014 utkommer 6.11, deadline 16.10.
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300
Chefredaktör: Sofia Stenlund, tfn 044 712 3017, e-post: sofia.stenlund@fss.fi
Meddelanden och annonser mottas avchefredaktören.
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
Pärmbild: Detaljbild från Idrottsmuseet i Helsingfors. Deras permanenta utställning har kompletterats med taktila inslag samt märkning i punktskrift och audioguide. Foto: Sofia Stenlund
Synskadades Centralförbunds tryckeri 2014

Ledaren: Bemötande
Text: Matthias Jakobsson, organisationsledare
Det är intressant, ibland överraskande och i vissa fall frustrerande. Nämligen hur vi som har synnedsättning blir bemötta i olika situationer. Människor reagerar på så olika sätt i en situation då du t.ex. ber om hjälp med någonting och berättar om att du är synskadad.
En vanlig kommentar jag själv ofta får är ”Det syns inte att du är synskadad” och efter det blir de hjälpsamma. Ibland extremt hjälpsamma, vilket kan oavsiktligt leda till pinsamma situationer för både den synskadade och den andra parten.
Ett exempel på detta kunde vara när jag på ett möte i ett av ministerierna frågade om en av ministeriets assistenter kunde hjälpa mig med att fylla min kaffekopp, eftersom det var så mörkt vid trakteringsbordet. Hon hjälpte mig och allt gick väl. Men när mötet tog slut hade hon nämnt saken till en av vakterna på ministeriet. 
Vakten väntade på mig vid trappan, tog snabbt i mig under armen och lyfte upp mig så att min ena fot steg i luften och sedan så började han ”hjälpa” mig ner för trapporna i det greppet och jag hoppade på en fot efter ända tills jag fick honom övertygad att jag nog själv kan gå även om jag ser dåligt. Vaktens avsikt var god även om resultatet var mindre lyckat.
Även om situationen kändes frustrerande, väckte den många tankar. Det finns så många olika typer av synnedsättningar att det är svårt för en som inte är insatt i ögonsjukdomar att inse den mångfald utmaningar som de kan föra med sig. Vi kan inte förvänta oss att alla människor förstår de utmaningar som en synnedsättning kan bidra till. Men vi kan föra fram saken i olika sammanhang både som förbund och som privatpersoner, på den fronten kan vi alla påverka.
Men dessa situationer som säkert alla personer med synnedsättning upplevt kan ha en betydande positiv effekt i vårt liv bara vi tar vara på den. Nämligen att använda dessa erfarenheter för att själva bemöta andra utan att låta förutfattade meningar och stereotypier styra hur vi bemöter andra, utan hitta individen bakom masken.
-----
Profilen: Fredrik Lindgren

En underhållare med ambitioner
Text och foto: Sofia Stenlund
Han stiger vant ut genom dörren och tar de tre trappstegen ner för att möta mig. Efter bara två veckor på folkhögskolan Lärkkulla i Karis rör sig Fredrik Lindgren, 21 år, som om han vore hemma.  
Och det är han på sätt och vis eftersom han numera bor på kursgårdens internat fem dagar i veckan.
- På helgerna åker jag hem så familjen inte saknar mig för mycket, småler Fredrik.

Fredrik är född och uppvuxen i Tenala och gravt synskadad sedan födseln. Han har lite svårt att beskriva vad han ser och inte, men ljus och mörker kan han urskilja, såsom solen och skuggor. 
I somras tog han studenten och fick fira den vita mössan. Gymnasiet gick han på fyra år och i studentskrivningarna, vars frågor han fick i punktskrift och sedan skrev på dator, fokuserade han på ämnen som språk, samhällslära och psykologi.

Vill underhålla 
Idag är det musikteori, instrumentlektioner, studioteknik och bandövning som finns på Fredriks schema sedan undervisningen på pop och rock-linjen körde igång. Efter studenten i somras har han möjlighet att lämna bort de mer allmänna undervisningsämnena. 
- Det är bra undervisningsnivå här! Jag vill nog stanna i åtminstone två år som det ser ut nu, berättar Fredrik. 
Vi börjar redan från början med att prata om Fredriks framtidsvisioner, vad han vill jobba med och vad han vill göra i framtiden. Han gör klart att det är underhållning han vill syssla med. Mer specifikt har han bestämt sig för att det nog kan vara radioredaktörsjobbet som motsvarar hans förväntningar.
- Jag vill underhålla människor, ha roligt och spela musik! Jag vill höras – men att synas är inte så viktigt. När jag hör på programledarna i radio låter det helt enkelt som om de har jäkligt roligt. Jag vill inte jobba bakom ett skrivbord – hellre då bakom ett mixerbord! 

Provat på radiopratandet
Fredrik Lindgren börjar så gott som alla sina morgnar med att lyssna på Succémorgon, ett morgonprogram från Radio X3M där radioprofilerna Ted Forsström och Janne Grönroos är något av hans idoler. Han funderar på att i framtiden söka sig till Arcadas mediautbildning och har redan nu provat på utmaningarna bakom jobbet som radiopratare via den webbaserade musikströmningstjänsten grooveshark.com, där vem som helst kan skapa spellistor och kombinera dem med tal och introduktioner till låtarna. Han tänker sig att han går vidare till nästa steg i livet när han är redo för det, helt enkelt. 
- Jag vill ha roligt! Det är klart att jag behöver tjäna pengar för att överleva i framtiden men mest vill jag ha roligt.

Vardagarna går fort
Att bo på internat är också en ny upplevelse för Fredrik. I hans rum finns badrum, säng, skrivbord och hyllor, måltiderna äter man tillsammans i matsalen. Han har dessutom tidigare under grundskola och gymnasium haft en assistent, men klarar sig nu helt själv. Det känns både underligt att göra allting själv samtidigt som det är roligt, menar Fredrik. 
- Det är så mycket folk här på internatet att tiden går fort, tycker Fredrik. Men visst hade jag hemlängtan i början!
Att Fredrik har en grav synskada sedan födseln är ingenting som märks speciellt på honom, något som klasskamraterna lagt märke till. I början använde han vita käppen för att orientera sig på skolområdet men idag rör han sig utan den. Hans hjälpmedel är idag koncentrerade till telefonen och datorn, samt någon enstaka grej som en punktmärkt linjal som hjälper honom att mäta avstånd. 
Gör det han vill göra
Kompisarna kallar honom för ”våghals” och han har fått förklara för dem hur punktskriften fungerar och lära dem lite grann på kvällarna. Men hur är det med honom själv? 
Finns det något han hade gjort annorlunda eller som har hållit honom tillbaka med hans synskada?
- Det tror jag inte, jag har alltid gjort det jag velat göra. Kört moped, åkt skateboard och sånt. Bland mina drömmar finns ännu att hoppa fallskärm och bungyjump. Och min allra största dröm är att en dag stå på en riktigt stor scen, som Madison Square Garden. 

Fredrik både sjunger och spelar piano men har aldrig haft något band. Vi diskuterar lite kring syn, hörsel och huruvida man kan kompensera ett sinne genom att skärpa ett annat. Fredrik tror att han kan ha hjälp av att vara van att koncentrera hörseln vid till exempel tonträffning, och en del av de ämnen som står på läsordningen ser lite annorlunda ut för honom. När det gäller till exempel studioteknik lär sig Fredrik genom att höra hur det ska låta.

Varierande musiksmak
Favoritbanden är modern musik, han nämner band som Owl City, All Time Low, Relient K och Deadmau5. 
- Det brukar inte vara så många som känner till dem, skrattar han när jag ber honom stava vart och ett av namnen på banden. 
På begäran om något mer känt bandnamn nämner han till sist Mötley Crue. Musiksmaken är varierande, när det gäller känslan musiken skapar är den nog som för de flesta andra.
- När jag lyssnar på min favoritmusik känns det som om blodet börjar rusa genom kroppen, jag känner mig helt enkelt levande!

PROFILEN
Namn: Fredrik Lindgren
Ålder: 21 år
Bor: Lärkkulla i Karis under veckorna, hemma i Tenala på helgerna
Trivs med: Spela musik, spela Playstation, titta på TV, lyssna på radio, fixa egna radiosändningar, umgås med kompisar.
Motto: ”Allt är möjligt” säger Fredrik som inte låtit synskadan begränsa honom.
I framtiden: ...Fredrik föredrar att leva i nuet, men hoppas på att jobba som artist eller radioredaktör i framtiden. Eller kanske en kombination av dem båda.

Tidslinje:
06.00
Fredrik vaknar för att lyssna på favoritradioprogrammet Succémorgon med idolerna Ted Forsström och Janne Grönroos.
08.00
Morgonmål på internatet. Fredrik går en trappa ner till den gemensamma matsalen.
09.00
Undervisningen varierar från dag till dag, men denna dag är det musikteoritimme på förmiddagen.
12.00
Lunch i den gemensamma matsalen.
13.00
Sånglektion, studioteknik och ensembleövning präglar eftermiddagen, men programmet varierar - på måndagar är han helt ledig.
15.00
Skoldagen slutar. Fredrik går till sitt rum för att lyssna på musik, öva till instrumentlektionerna eller umgås med kompisarna på internatet.

Bild 1: Fredrik Lindgren sittande vid sin dator iklädd headset. Bildtext: Fredrik Lindgren i sitt rum på internatet. Där har han det nödvändigaste som dator, säng och skrivbord.
Bild 2: Fredrik sittande vid ett piano i skolans kapell med ett kyrkofönster bakom sig. Bildtext: Ett av övningsutrymmena för eleverna är det stämningsfulla kapellet. 
-----
Månadens app
Voice Dream Reader är en mångsidig app med vilken man kan lyssna på flera filformat, såsom PDF- och Word-dokument, men i första hand kan man använda appen till att lyssna på DAISY-böcker med. Man kan lägga till böcker och filer bl.a. via iTunes, Google Drive och Dropbox, men i appen finns också en inbyggd webbläsare och med hjälp av den kan man ladda ner böcker direkt till Voice Dream från Celianet. Detta förutsätter naturligtvis att man använder Celia-bibliotekets Vera-tjänst. Voice Dream Reader kan behandla zipfiler som sådana. 

Till textläsning kan man använda samma röst som VoiceOver använder, med finns också den finlandssvenska rösten Samuel. Voice Dream innehåller även visuella funktioner vid textläsning, såsom förstoring av texten, anpassningsbara fonter och färgteman.
När man väl fått in sin bok eller fil i Voice Dream kan man precis som i en Daisyspelare navigera på olika nivåer, lägga in bokmärken, gå till en viss sida samt ändra talhastigheten.
En trevlig liten detalj är att Voice Dream beaktar den aktiva talhastigheten när den visar bokens totala och kvarvarande tid.
- Själv har jag använt Voice Dream Reader rätt så aktivt nu i ungefär ett halvt års tid, berättar datanom Isak Sand. Jag har laddat ner böcker från Celianet till appen. Tyvärr kan Voice Dream inte direkt läsa alla böcker från Celia, vilket är ett klart minus. För att kunna lyssna på dem måste man plocka in boken till datorn och radera alla filer som inte är MP3. Jag har ingen klar uppfattning om hur stor del av böckerna som är sådana, eftersom jag har läst bara några talböcker under ovannämnda tid. Men för den som vill läsa talböcker på sin iOS-apparat, kan lite engelska och är beredd att satsa 8–9 euro kan jag ändå varmt rekommendera Voice Dream.
Det finns också en gratis lite-version av Voice Dream med vilken man närmast kan testa appen, eftersom den avbryter läsningen efter bara några meningar.

Fakta: Voice dream reader
Kan laddas ner från bl.a. Istore. Kostar ca 10 euro.
Läsprogram för bland annat Daisy-böcker. Det finns en mängd olika läsprogram, testa dig fram!
-----
Åh – vilken fin och slät vitrin!

Text och foto: Sofia Stenlund
Museibesök kan kännas totalt meningslösa för den synskadade besökaren. De kan också vara inspirerande, fantasiväckande och ett minne för livet. Detta går upp för allt fler i museernas ledning idag, senast i tur är Idrottsmuseet vars permanenta utställning kompletterats med material som gynnar synskadades museiupplevelse.
På idrottsmuseet kan du numera röra vid olympiafacklan från Helsingfors, Paavo Nurmis spikskor och Matti Nykänens guldmedalj. Eller åtminstone så nära originalen man kan komma. Dessutom kan du ta till dig informationen om föremålen både audiellt eller via punktskriftsskyltningen. 3D-modellerna är till nytta för alla besökare.
Idrottsmuseet, som finns beläget intill Olympiastadion i Helsingfors, har berikats med ännu en dimension av tillgänglighet. Sedan april i år kan man nämligen röra vid några av de föremål som tillhör den permanenta utställningen genom modeller som förverkligats med 3D-teknik. Det är fråga om ett pilotprojekt inom projektet Vaihtoehto vitriinille, Ett alternativ till vitrinerna, som finansieras av Undervisnings- och kulturministeriet. Målsättningen är att ge en upplevelse för alla sinnen genom 3D-teknik, audio-guidning och kompletteringar i utställningsinnehållet. 

Guldmedalj och benskridsko
Man kan numera vidröra olympiafacklan från Helsingfors, Paavo Nurmis spikskor, Matti Nykänens olympiaguldmedalj, Pertti Karppinens kapproddbåt, en skridsko av ben från 1700-talet och en cykel från 1800-talet. Dessutom kan man känna på en miniatyrmodell av Olympiastadion. 
Bakom projektet finns tre kvinnor, Kaisa Penttilä, Piia Rossi och Ritva Kantele. I ansökningsprocessen om bidrag från ministeriet gjorde de en småskalig undersökning där de intervjuat ett tiotal blinda personer för att få veta mer om deras åsikter kring föremål som producerats med 3D-teknik. 

Kyligt glas och sevärt inuti
Vi börjar med Kaisas egna ord ur ett blogginlägg på Idrottsmuseets blogg som handlar om bakgrunden till projektet Ett alternativ till vitrinerna. 

”Jag går in på utställningen, ett ekande utrymme där ventilationen brummar och man hör ett försiktigt prassel från besökarna. Hoppfull väntar jag mig att det kanske ska finnas något att ”se på” för mig också. Mitt yngre barn rusar hit och dit och försöker berätta för mig vad hon ser. Vid den tredje vitrinen anar jag att hon tröttnat och jag benådar min familj genom att be dem lämna mig vid en stol bredvid den här vitrinen så kan jag vänta medan de går igenom utställningen i sin egen takt. Jag förstår att ett ständigt beskrivande saktar farten för dem och blir tröttsamt i längden. Rösterna från mina familjemedlemmar försvinner allt längre bort, och tankfull smeker jag vitrinen. Å, vilken fin och slät vitrin! Kyligt glas och, säkert något riktigt sevärt inuti! För min egen del är utställningen över, nu bara väntar och lyssnar jag i lugn och ro.
Detta är beklagligt ofta min erfarenhet av museer. Till och med de miniatyrer som gjorts för utställningsbruk är dolda bakom vitriner. Det är inte alltid man har med sig en syntolk som kan sin sak eller som museiguiden är van att berätta på ett beskrivande sätt.” 

Inspiration från Kairo
Efter att under många semestrar ha besökt kulturinstanser runtom i Finland och världen började blinda tvåbarnsmamman Kaisa Penttilä kalla museerna för ”man får röra vid vitrinerna”-utställningar eftersom hon oftast inte fick något ut av besöken. 
Under ett besök på en basar i Kairo hittade hon fina miniatyrer av många av utställningsföremålen i Kairos museer och började förstå fördelarna med dem. 
- Jag berättade om mina erfarenheter för mina vänner konstnären Piia Rossi och arkitekten Ritva Kantele, och tillsammans började vi skapa idéer kring en kulturupplevelse för synskadade. 
Gestalta genom beröring
De sände ut en förfrågan om intresse för samarbete och valde sedan Idrottsmuseet som samarbetspartner, delvis just för att alla föremålen bara finns bakom glasvitriner. Tillsammans med dem ansökte de om bidrag från Undervisnings- och kulturministeriet och sedan var det dags att skapa kontakter kring den praktiska framställningen av de tredimensionella föremålen och audioguidningen. 
Kaisa har i sitt jobb som IT-sakkunnig på Synskadades Centralförbund skapat en god uppfattning kring synskadades förmåga att gestalta föremål genom beröring.

Men hur föddes egentligen grundtanken och viljan att genomföra projektet?
- Det viktigaste var att bevisa att om man har pengar och vilja kan man framställa ett taktilt föremål av det ursprungliga originalet. Föremålet kan också vara i miniatyr, som Karppinens roddbåt, men man får ändå en god uppfattning av ursprungsföremålet. 
Och om synskadade och deras museiupplevelser tillägger hon:
- Synskadade är ofta ointresserade av museer på grund av sina negativa erfarenheter. En blind väntar hellre på en bänk än släpas från vitrin till vitrin. Det är ganska utmanande att få synskadade att ta sig till ett museum. 
Under projekttiden har Kaisa blivit intresserad av museer och hur utställningar förverkligats i praktiken på ett annat sätt. Hon berättar att hon under de senaste två åren besökt fler museer än under tre årtionden tillsammans. Så slutligen, ett kulturtips till andra synskadade? 
- Jag rekommenderar Björneborgs konstmuseums utställning Kehona (tyvärr avslutad vid denna tidnings pressläggning). Tack vare den utställningen förstod jag att man inte måste förstå konst och att den är som blåmögelost, först blir man van vid den och sedan skapas ett sug efter mer.
-
Henriikka Heikinheimo, informatör på Idrottsmuseet:
Har du tidigare erfarenhet av motsvarande tillgänglighetsprojekt?
- Jag hade inga erfarenheter av dylika projekt, men blev intresserad då jag såg Kaisas meddelande på museibranschens gemensamma e-postlista. Jag tyckte att projektet verkade intressant och alldeles nytt och banbrytande, så vi meddelade om vårt intresse.

Kommer utställningen att kompletteras med mer material på svenska i framtiden?
För tillfället har vi tyvärr inte möjlighet till detta. Det är fråga om ett pilotprojekt - med relativt liten budget – där vi kontrollerar hur dylika lösningar fungerar. Vår grundutställning förändras helt och hållet i och med den grundrenovering som är planerad för Olympiastadion och jag hoppas att vi kan utvecklas i och med detta projekt och förverkliga det vi lärt oss på ett bredare plan. Utöver finska möjligen även på fler språk. 

Hurdan respons har ni fått? 
Responsen har verkligen varit positiv. Den största delen av responsen har kommit från synskadade besökare. Detta öppnar upp vår utställning och naturligtvis även finländsk idrottshistoria på ett helt nytt sätt, även om den bara motsvarar ett litet urval av det vår utställning innefattar ännu i detta skede.

Bild 1 och 2: Interiörbilder från Idrottsmuseet. En översiktsbild från övervåningen och en detaljbild på Nykänens medalj. Bildtext: Idrottsmuseets permanenta utställning bestod mest av utställningsföremål bakom vitriner - fram till i år då både föremål och information blev mer tillgänglig.
Bild 3: En illustration av Idrottsmuseet. 
-----
Synskadade har stark kulturtradition
Text och foto: Sofia Stenlund
Synskadades kulturservice är en förening med 83 aktiva år bakom sig. Vi låter ordförande Eija-Liisa Markkula berätta om deras verksamhet och sin uppfattning när det gäller kombinationen synskadade och kulturevenemang.
Eija-Liisa Markkula är ordförande för Näkövammaisten kulttuuripalvelu (ung. Synskadades kulturservice) för tredje året. Hon blev helt blind år 2002 till följd av retinitis pigmentosa, innan dess arbetade hon som språklärare och är än idag en kulturellt aktiv person.
Hur ligger det till med synskadades kulturkonsumtion på ett generellt plan? Och vad tycker hon själv som aktiv museibesökare om Idrottsmuseets satsning?

- Jag är en inte en speciellt sportig person, ler Eija-Liisa, men jag ville gå dit och titta på det taktila materialet. Den olympiska facklan minns jag väl, och miniatyren av Olympiastadion var fantastisk! Man stöter ofta på miniatyrer, men de finns under en stor glaskupa utom räckhåll. Jag tycker att det var en otroligt fin utställning. 
På frågor om sin egen kulturkonsumtion och vad hon uppskattar när det gäller museiupplevelser poängterar hon att det är de små sakerna som gör upplevelsen, stora helhetsutställningar kan lätt bli för mycket att ta in på en gång. 
- Jag läser mycket, och uppskattar teater och klassisk musik, säger Eija-Liisa som också varit med om flera tillgänglighetsprojekt, senast uppmärksammade ”Perille meni” som utformat taktila kartor. 
Musik och hantverk
Just konsumtionen av litteratur har en gedigen tradition hos synskadade, framhåller Eija-Liisa och tillägger att Celia har nästan 30 000 tillgängliga titlar och som hon säger själv: ”vi läser verkligen de här böckerna”. Synskadade och musik är också något som hört ihop under åren. Förutom populära konstformer som keramik, rotting och annat hantverk är det många synskadade som spelar ett instrument, sjunger eller lyssnar aktivt. 
- Som seende lyssnade jag nog mer på musik, idag känns det som om öronen vill vila eftersom de arbetar så aktivt i vardagen.
Eija-Liisa tror att det praktiska kring kulturella evenemang och tillställningar kan kännas jobbiga för synskadade. Man kanske ska ha någon med sig och det ska ordnas och ringas för att få biljetter på förhand. 
Ett starkt minne
Vi avslutar med att Eija-Liisa får berätta fritt om sitt allra största kulturminne, och hon väljer ett hon upplevde tillsammans med det Waltari-sällskap hon tillhör. De besökte ett av hennes största fascinationer, då de gick i det Etruskiska folkets fotspår i Tarquinia i Toscana. Efter ett tag vände sig guiden till Eija-Liisa och bad henne vänta, hon skulle gå iväg och be om lov först. 
- Sedan öppnade hon ett rep och vi böjde oss ner alldeles intill en sarkofag. Vi gick ner på knä och guiden uppmanade mig att känna. Guiden målade upp bilden av en kvinna, hennes hår, smycken, allt blev levande. 
När de till slut reste sig efter guidens lugna, beskrivande berättelse frågade Eija-Liisa om de nu hamnat efter den övriga gruppen? Men hon svarade nej, de har stått runt oss hela tiden, alldeles, alldeles tysta. 

Fakta: synskadades kulturservice rf
Synskadades kulturservice stöder synskadades kulturintresse och befrämjar tillgängligheten i samband med kulturella evenemang. 
Man arrangerar även kurser och evenemang, utbildar och förmedlar personer som kan syntolka kulturella tillställningar. 
Ger även ut tidningen Kajastus som publicerar svenskspråkigt material.
Vill du veta mer om kultur för minoriteter, tillgänglighet och goda exempel? Gå till webbplatsen Kultur för alla, www.kulturforalla.info

Bild 1: Porträttbild av en leende Eija-Liisa Markkula. Bildtext: Eija-Liisa Markkula framför ett av de konstverk som pryder Synskadades kulturservices lokaler i Iris, Östra centrum.
-----
Fortsatt diskriminering av ledarhundsförare

Text: Sofia Stenlund, foto: Sofia Stenlund, arkiv
I slutet av augusti råkade ännu en synskadad ledarhundsförare i Finland ut för det som har hänt alltför många gånger tidigare: personen med ledarhunden nekades inträde i ett utrymme på grund av sin ledarhund.

I Finland används ledarhund av ca 200 synskadade och servicehund av 30 rörelsehindrade. Hunden är en viktig förutsättning för att den synskadade eller rörelsehindrade skall kunna röra sig självständigt och kan inte jämställas med ett sällskapsdjur. Ledarhunden är noggrant utbildad, även i att röra sig tillsammans med sin förare, på någon av landets ledarhundsskolor. 

Ledarhunden är oersättlig för sin förare och kan inte ersättas med andra hjälpmedel. Dels eftersom hunden håller sig till de rutter den lärt sig, men framför allt för att den ser eventuella hinder och visar vägen runt dem – den ger sin förare möjlighet att röra sig självständigt och har en social funktion. Genom att stanna till markerar ledarhunden trottoarkanter vid skyddsvägar och andra kritiska punkter i livlig trafik. 

Allergirisken liten
Det allra vanligaste argumentet för att synskadade personer nekas tillträde till en lokal är att det kan finnas allergiska personer i lokalen. Hundarna är så få till antalet att sannolikheten att en person med ledar- eller servicehund och en hundallergiker eller en person med andningssvårigheter hamnar i samma utrymme i praktiken är liten. Därför måste den som rör sig med ledar- eller servicehund ges tillträde även till sådana allmänna lokaler dit sällskapsdjur inte får medföras. 

Tillträde överallt
I finländsk lagstiftning finns många paragrafer som ger ledarhunden och dess förare rätt till särbehandling. Såsom för servicehundarna tillåts ledarhundarna tillträde till allmänna badstränder, restauranger, lekplatser, torg och sportplaner, även om ordningslagen förbjuder den för andra hundar. Man betalar inte heller hundskatt för sin ledarhund.

Konsertförbud upphävt
Badinrättningar, pizzerior, kollektivtrafik, träningsanläggningar, caféer och barer. Exemplen är otaliga på platser där synskadade personer nekats inträde med sin ledarhund. I ett av de allra färskaste fallen i Finland handlar det om Helsingforsbon Merja Hanski som var på väg på konsert i Sibeliushuset i Lahtis. Vaktmästarna vägrade släppa in hunden i konsertsalen med hänvisning till de instruktioner som tilldelats dem. På Sibeliushusets webbplats välkomnar man dock personer som rör sig med ledarhund ända in i konsertsalen. Sibeliushusets personal beklagar det skedda och menar att det är fråga om ett mänskligt misstag, men ledarhundsföraren har polisanmält vaktmästarens agerande.

Prejudikatfall i Vasa 
I september 2003 dömdes två restaurangarbetare till dagsböter i Vasa tingsrätt på grund av diskriminering efter att de nekat en gravt synskadad person med ledarhund tillträde till en pizzeria. De dömda framhöll att de inte kände till lagstiftningen kring ledarhundar men tingsrätten vidhöll att ärendet fyllde kriterierna för diskriminering. Inte heller den polisman som utredde ärendet kände till lagstiftningen utan det aktuella ärendet slutade så att personen i fråga tog med sig den beställda maten. Detta fall fungerade som ett prejudikat, eftersom personer med ledar- eller servicehundar nog nekats tillträde till platser innan dess, men inget fall hade lett till en rättsprocess.

Fakta: rör dig med ledarhund
Tåg: Boka plats i förväg och avtala samtidigt om eventuell ledsagning till rätt plats i tåget. Det rekommenderas också att en allergisk passagerare bokar plats i förväg och nämner sin allergi i samband md bokningen.
Taxi: Nämn redan i beställningen att en ledarhund medföljer. Då kan beställningscentralen välja den taxi som bäst lämpar sig för hundtransport. 
Lokaltåg, buss, spårvagn och metro:
I lokaltrafiken, t.ex i metron där trafiktempot är högt får ledarhund tas med i alla vagnar. Allergirisken är liten på grund av att restiden är kort. I bussen rekommenderas att personer med ledar- och servicehundar sitter längst fram i bussen.
Flygplan: Ledarhund ska nämnas redan vid förhandsbokningen eftersom olika flygbolag har olika praxis för personer som reser med ledarhund.
Källa: Broschyren ”Med ledar- eller servicehund i kollektivtrafiken”
-
Fakta: vad säger lagen?
Lagen är entydig. Assistans- och ledarhundar har laglig rätt att röra sig överallt i sällskap med sin förare. Tillträde ska garanteras till bio, restauranger, butiker och man ska bland annat kunna åka kollektivt utan extra kostnader eftersom ledarhunden är ett hjälpmedel.

Jord- och skogsbruksministeriets förordning om livsmedelshygienen i anmälda livsmedelslokaler (1367/2011) 18 §, tillträde för djur till en livsmedelslokal:
Synskadades ledarhundar, rörelsehindrades assistenthundar och hörselskadades signalhundar får följa med till en livsmedelslokals kundutrymmen.
Hälsoskyddsförordningen (596/2000), 32 §, insläppning av djur i livsmedelslokaler
Hundar, katter eller andra djur får inte släppas in i livsmedelslokaler, med undantag av sådana ställen utomhus där det serveras endast drycker. Synskadades ledarhundar och rörelsehandikappades assistenthundar får dock tas in i utrymmen för kunder.
-
Har du blivit diskriminerad?

Finlands Synskadade frågade tre av våra medlemmar med erfarenhet av ledarhund i varierande längd några frågor kring hurdant bemötande de fått i sällskap av sina ledarhundar.
Kenneth Ekholm och Duffe
Kenneth har haft ledarhund i trettio år, Duffe är hans fjärde hund och honom har han haft sedan 2008.

Har du blivit utsatt för diskriminering?
Jag minns en situation då jag ännu jobbade på Finnair och vi i samband med deras 75-årsfest skulle gå till Brunnshuset för att fortsätta kvällen. En av vaktmästarna nekade hunden att komma in och efter lite diskussion och hänvisning till rådande lagstiftning menade vaktmästaren att golvet var så fullt av glasskärvor. ”Nå, kom nu då” sa han till sist, men när vi hämtat öl till alla och brickan var full av stop märkte vi: det var plaststop och av dem blir det inga skärvor.
 
Skulle du kunna tänka dig att anmäla?
Utan tvekan! Jag skulle köra ärendet till slut och inte ge efter. Man ska inte ge efter, vi vinner ju alltid!

Har du något speciellt minne tillsammans med din ledarhund?
Kenneth har otaliga berättelser om hur han klarat sig ur mer eller mindre dråpliga och fartfyllda situationer i trafiken. Bland annat en där en kvinna med barnvagn närmat sig stadigt trots att Kenneth vänt sig så att hon skulle se både vit käpp och ledarhund. Hon saktade inte in utan körde till sist in i honom bakifrån. ”Då blev jag arg!” utbrister Kenneth. Det visade sig sedan att hon inte ville köra barnvagnen upp och ner för trottoarkanten. 

Vad betyder din ledarhund för dig? 
Han betyder mycket! Som vän framför allt. Tre av mina fyra ledarhundar har varit väldigt sociala, Duffe är nog socialast av dem alla!
-

Bengt Ahlvik och Papu
Papu fyller 11 år i november och det är min första hund. Han fyllde 4 år när jag fick honom efter att han varit placerad hos en annan innan.

Har du någon gång upplevt diskriminering?
Jo faktiskt, en gång för några år sedan då vi skulle besöka en pizzeria i Vasa, Rax. Där sade damen i kassan att vi inte kan ta med hunden in. Jag frågade efter hennes chef som kom och sa samma sak. Då visade jag upp mitt ledarhundskort där det står vad man får och inte. Han sa att han inte visste detta och bad så mycket om ursäkt och välkomnade oss in och bjöd sedan på efterrättsglassen.

Skulle du kunna tänka dig att anmäla?
I klara fall, ja. Men att anmäla beror helt på motpartens attityd, ofta beror det på okunskap. Man ska alltid fundera två ggr innan man börjar anmäla, ifall det gagnar eller inte.  Jag tror att genom att diskutera och förklara kommer man längst i längden.
Men som sagt så ska man behandla alla fall individuellt, och helst räkna till 10 innan man besluter sig för att anmäla, fast man skulle ha rätt i sak.

Berätta om något speciellt minne tillsammans med din ledarhund!
Många positiva erfarenheter. Bland andra ett från musikfestspelen i Korsholm.  Vi besökte en gudstjänst i kyrkan och när församlingen skulle resa sig så reste sig även Papu och det framkallade skratt runtomkring oss. Sedan är det negativa att han är flygrädd och blir helt sjuk, lika vid åska.  Nu har vi hittat en lugnande medicin som fungerar rätt bra vid åska men flyget kommer jag inte att testa.

Vad betyder din ledarhund för dig?
Ledarhunden betyder större frihet att röra sig.  Han betyder även vänskap på hög nivå, alltid glad och redo. 
-
Patrik Paulin och Ode
Patrik Paulin och Ode, 3,5 år. Ode är Patriks första ledarhund som han fick i maj ifjol. 

Har du någon gång upplevt diskriminering?
Patrik drar sig till minnes en gång då han mötts av ett ”nej” i dörren när han velat komma in med sin ledarhund. Det var i Tammerfors och en grupp gick ut för att umgås på kvällen, så de orsaker som angavs var hög ljudnivå och eventuellt glassplitter på golvet. Han blev erbjuden att lämna sin hund i garderoben. 
- Vi gick så långt som att vi ringde upp hans chef, berättade Patrik och fortsätter: men när det gäller hög volym förstår jag så vi gick till ett annat ställe som var lite mindre. 
På hemorten Vasa finns det andra ställen som är erkänt krångliga med att släppa in ledarhundar; en hamburgerrestaurang och en möbelaffär. 

Skulle du kunna tänka dig att anmäla?
Ja, jag anser att man måste våga gå vidare och anmäla så att folk lär sig vad det betyder. Jag har aldrig behövt ringa polisen, ibland har jag visat ledarhundsförarkortet och ibland verkar det som om de tror mer på min assistent om jag har assistenten med mig. 
Ibland handlar det om personer med utländsk härkomst som kanske inte känner till våra lagar. Dessutom är det många som inte känner till att man inte ska röra, klappa eller störa en ledarhund som är på jobb, ofta hinner man inte ens säga till innan de är där och hälsar. 

Berätta om något speciellt minne tillsammans med din ledarhund!
Jag får mycket uppmärksamhet när jag rör mig med hunden, många känner igen och känner till mig och barnen är förtjusta.

Vad betyder din ledarhund för dig?
Ledarhunden är en kompis! Så kan jag röra mig mera, speciellt på vintern. 
-----
Aktuellt
VR återupptar ledsagningstjänst på tolv orter
VR har bestämt sig för att fortsätta ledsagningsservicen för rörelsehämmade på de 12 stationer där tjänsten upphörde i somras. Tjänsten har varit tillgänglig på de stationer där VR har haft biljettkontor. Kontoren stängdes under sommaren på 12 orter och samtidigt avbröts ledsagningsservicen.
Man har nu beslutat att återuppta ledsagningsservicen på dessa 12 orter: Imatra, Esbo, Kemi, Kervo, Kyrkslätt, Kolari, Kuppis, Pieksamäki, Björneborg, Salo och Ylivieska. 
Utöver dessa erbjuder VR ledsagning på följande 23 stationer: Helsingfors, Böle, Dickursby, Träskända, Hyvinge, Riihimäki, Tavastehus, Tammerfors, Åbo, Karis, Kouvola, Villmanstrand, S:t Michel, Jyväskylä, Kuopio, Joensuu, Seinäjoki, Vasa, Karleby, Uleåborg, Rovaniemi och Kemijärvi. VR fortsätter diskussionerna kring utvecklingen av tjänsten tillsammans med trafikverket. Verket äger och administrerar järnvägsstationerna och deras perrongområden.
------
Ateneum ställer ut för synskadade och blinda
Ateneum visar mellan den 10.9 och 7.12 utställningen Ängeln, en utställning för flera sinnen utarbetad för blinda och synskadade personer.
FOKUS-utställningen presenterar en flersinnesmetod som utvecklats av kroaten, konsthistorikern Nataša Jovicic, där man genom beröring och ljud kan studera en målning. Programmet är främst avsett för synskadade men är intressant också för seende personer.
Hugo Simbergs målning Sårad ängel (1903) hör till den finländska konstens mest älskade verk. Målningen tilltalar betraktaren på flera olika sätt – tolkningarna är lika många som betraktarna. 
När konstnären för första gången presenterade verket vid Finska konstföreningens årliga utställning fanns det endast ett tankstreck där verkets namn skulle ha funnits. 
Det var konstnärens sätt att berätta att det inte finns någon enda riktig tolkning. Var och en skapar sig en egen bild av verkets innebörd och upplever det på sitt eget sätt. Genom Nataša Jovicics metod blir tolkningarna ytterligare flera.
-----
Allt fler får yrkesinriktad rehabilitering
En lagändring har lett till att fler personer har sökt och fått yrkesinriktad rehabilitering från FPA. 
I år har FPA redan utfärdat beslut om yrkesinriktad rehabilitering för 10 204 personer. Det är 10 procent mer än under motsvarande period i fjol. En stor del av besluten (4 414 st.) har gällt unga i åldern 16 till 29. Deras andel har ökat med 13 procent jämfört med i fjol.
– Mängden sökande har ökat stadigt, men antalet unga sökande har ökat avsevärt. Samtidigt har andelen avslagsbeslut minskat något. Riktningen är alltså bra, konstaterar utvecklingschef Juhani Rinne vid FPA:s rehabiliteringsgrupp. FPA ordnar t.ex. yrkesinriktad utbildning, utbildningsprövning, arbetsprövning och arbetsträning i form av yrkesinriktad rehabilitering.
Vid årets början trädde en lagändring gällande yrkesinriktad rehabilitering i kraft. Där beaktas personen situation som helhet. Ändringen bottnar i regeringsprogrammet, där målet är att trygga kunderna yrkesinriktad rehabilitering i rätt tid. På det här sättet erbjuds kunden möjlighet att fortsätta sin arbetskarriär med stöd av yrkesinriktad rehabilitering.
I den reviderade lagen lindrades villkoren för beviljande av rehabilitering. Nu väljs deltagarna till rehabilitering med beaktande av deras helhetssituation. Hit hör bland annat psykisk, fysisk och social funktionsförmåga samt andra faktorer som påverkar livssituationen. 
Risk för arbetsoförmåga slopades som grund för beviljande. Lagändringen gäller endast villkoren för beviljande av yrkesinriktad rehabilitering som ordnas av FPA.
– Lagändringen beaktar också försämrad studieförmåga. En person kan till exempel ha studerat inom en psykiskt belastande bransch och ha en mental störning i bakgrunden som har lett till att studierna avbrutits. 
I en sådan situation kan personen ha möjlighet att i form av yrkesinriktad rehabilitering få utbildning för en annan bransch som lämpar sig bättre med tanke på hälsotillståndet, säger Rinne.
-----
Jari Rummukainen i boccia-VM
Jari Rummukainen är Finlands enda representant i VM-tävlingarna i boccia som arrangeras i Peking, Kina 19-28 september 2014. Den främsta anledningen till att Finland bara sänder en representant trots idrottsgrenens popularitet är att boccian på internationell nivå riktar sig till personer med grav funktionsnedsättning vilka är i spelarminoritet i Finland. 
För att kunna kvalificera sig till högre nivåer bör deltagarna dessutom ha möjlighet att åka runt världen på rankingdeltävlingar.
-----
In memoriam: Sven Rosenberg
Text: Karl-Oscar Skogster

FSS hedersmedlem och mångåriga vice ordförande Sven Rosenberg avled i Helsingfors den 18 juli 2014. Han blev 94 år gammal. 
Sven Rosenberg föddes på Kökar den 17 juli 1920. Som ung gick han till sjöss, men redan som 24-åring drabbades han av en grav synskada och fick lov att sadla om. Han sökte sig till Kungliga hantverksskolan för blinda i Kristinehamn, Sverige. Där fick han en gedigen utbildning i borstbinderi. 

Efter året i Kristinehamn flyttade Sven till Helsingfors och genomgick en massörsutbildning, men det var ändå hantverket som kom att bli hans levebröd. År 1949 inledde han sålunda sin bana som privatföretagare inom borstbranschen. Han specialiserade sig på borstar för mjölkmaskinsindustrin och han fick så småningom in så många beställningar att han också kunde sysselsätta flera underleverantörer. 
I början på 1960-talet lät han uppföra ett egnahemshus i Esbo för sig och sin familj. I husets källarvåning inrymdes en verkstad, materialförråd och lager för färdiga produkter.  

Sven Rosenberg var starkt engagerad i det finlandssvenska synskadearbetet. Han kom med i styrelsen för Samfundet Finlands Svenska Blinda (dagens FSS) redan i början på 1950-talet. Han var med i styrelsen i sammanlagt 26 år, därav i 16 år som vice ordförande. Under åren 1973-1993 fungerade Sven som disponent för FSS bostadsverksamhet. En syssla som han även skötte inom Stiftelsen Svenska Blindgården och Svenska Blindskolföreningen. Som disponent bevakade han också FSS intressen i många boutredningar och handhade med framgång även förvaltningen av förbundets värdepappersportfölj. 

Vi som hade glädjen att samarbeta med Sven i styrelsen lärde känna honom som en rakryggad, rättfram och kunnig person. Han framförde ofta med pondus sin åsikt om vad som han ansåg vara rätt beslut i olika ärenden. Sven var en lysande förebild för oss andra synskadade i att i praktiken leva ut tesen om synskadade människors självbestämmanderätt såväl i det egna livet som i den egna organisationen. 
-----
Aktuellt i distrikten
Svenska Synskadade i Västnyland 
Nästa månadsträff infaller lördagen den 11 oktober 2014 kl. 13.00 i Lyan, Prästängsgatan 12, Ekenäs. Efter det sedvanliga kaffet och samvaron talar reh.rådg. Britta Nyberg. Busstransport längs kända rutter. Anmälning senast torsdagen den 9 sept. Till Eeva Hanner, tfn 050-595 494 eller till Birgitta Nordström, tfn 044-336 8060. 
Distriktsföreningen Svenska synskadade i Västnyland rf.  uppmärksammar i år VITA KÄPPENS DAG i samarbete med föreningen Svenska Hörselskadade i Västnyland r.f. onsdagen den 15 okt. 2014 kl. 10-15.00
 i verksamhetscentret Lyan, Prästängsgatan 12, Ekenäs.
På plats finns: 
Rehabiliteringsrådgivare Britta Nyberg från förbundet FSS. Hon handleder och informerar om synhjälpmedel. 
Verksamhetsledare/hörselrådgivare Lisbeth Faldetta, hjälper och handleder tillsammans med andra hörselrådgivare. 
Ett föredrag om hörselfrågor infaller kl. 10.30-11.15. Kaffeservering á 2 euro.
En balanskurs för våra medlemmar inleds i Lyan under ledning av fysioterapeut Mia Roman från Raseborgs Fysioterapi. Gruppen samlas sex (6) gånger med start måndagen den 22 sept. -14 kl. 14–14.45. Därefter måndagen den 29 sept., 13 oktober, 27 okt., 10 november och 17 nov. kl. 14–14.45. 
Anmäl dig till Christel Eriksson tfn 040-745 1933 senast den 19 sept. De första 15 anmälda ryms med.
Höstens syntolkade filmvisningar i Lyan infaller kl. 17.30 den 17 sept., 8 okt., 12 nov. och 10 dec.
Kontakta Jessica Holmlund, tfn 044-9379640, för närmare information 
Hjärtligt välkommen med till alla aktiviteter!   
-----
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland

Verksamhet hösten 2014
Rottingkurs: 
Rottingkursen med Martin har startat i september måndagar kl. 14.30.
Välkommen med, förutom rotting så lär vi oss att binda plastpärtkorgar. Kursavgift 20 euro.
Grundkurs i Yoga, pilates och method putkisto: 
SsmN r.f. startar en grundkurs i stretching (där det kombineras metoder av pilates, yoga och method putkisto) onsdagen den 1 oktober 2014. Du behöver ingen förhandskunskap, vi går igenom tekniken i en lugn takt. Kursen lämpar sig för medlemmar i alla åldersgrupper. Kursledare Veera Berner. Kursplats Hörnan.
Är du intresserad så kontakta gärna distriktssekreteraren Nina Liemola tfn 09-612 1779, 0400 269553 eller email kansliet@ssmn.fi Deltagaravgift är 10 euro för 5 ggr.
Folkhälsans vattengymnastik: 
Vattengympa verksamheten på Mannerheimvägen 97 har startat. Nya deltagare ryms med i gruppen som simmar på fredagar, förmiddagen.
Kontakta gärna simläraren Peppi Kaarlamo tfn 0400 416618
Måndagsträffar: Träffarna ordnas kl. 13.00 i verksamhetcentret Hörnan på Parisgränden om inte annat meddelas.
September-oktober: 
29.9. ringdans med Wim, folkdanser från världen runt.
6.10. Briim hjärngymnastik med Reidar Wasenius.
13.10 Vi uppmärksammar Vita käppens dag den 15.10.
20.10. Rehabiliteringsrådgivaren Ann-Catrin besöker Hörnan.
27.10 Stolgymnastik med R5
Bokcirkel, diskussionsgrupper:
7.10 kl. 16.30 Bokcirkel, hörspel med Sune
Ungdomsträffar: 
SsmN r.f. har startat ungdomsträffar för medlemmar under 30 år. Träffarna ordnas en gång i månaden, kvällstid. Vi gör olika roliga saker tillsammans, ta gärna kontakt med distriktssekreteraren Nina Liemola tfn 0400 269553 eller per epost: kansliet@ssmn.fi, du hittar oss även på Facebook (Svenska synskadade i mellersta Nyland r.f.)
Evenemang hösten 2014:
29.10. Träff för nysynskadade och deras närstående i Hörnan. Kvällen riktar sig till dig som blivit SsmN r.f. medlem inom de senaste fyra åren. Du är varmt välkommen tillsammans med en vän eller anhörig till Hörnan. Medverkande under kvällen är: 
Styrelseordförande Sune Huldin, SsmN r.f.
Distriktssekreterare Nina Liemola SsmN r.f.
Ann-Catrin Tylli, rehabiliteringsrådgivare på FSS,
Daniela Spring, koordinator för närståendevård från Folkhälsans förbund.
Anmälan senast den 15.10.2014, Ann-Catrin Tylli, tfn 040 5113345 eller Nina Liemola tfn 0400 269553 (måndagar och tisdagar 9.30-13.30.)
To den 6.11. kl. 18.00 Firar vi Svenska dagen i Hörnan med Maj-Len Fazer som berättar åt oss om Choklad tillverkning och historia om Fazer. Chokladtasting. Förhandsanmälan till tfn 09-612 1779, 0400269553 eller kansliet@ssmn.fi senast den 28.10.2014.
SsmN r.f. sammanträden: Svenska synskadade i mellersta Nyland r.f. Höstmöte, Lördagen den 8.11, kl. 10.00. 
Verksamhetscentret Hörnan, Parisgränden 2 A 3, 00560. 
Lunchservering, förhandsanmälan till lunchen senast den 4.11. till tfn 09-612 1779, 0400 269553 eller kansliet@ssmn.fi.
Vill du fungera som kamratstöd till våra medlemmar?
Mellis efterlyser medlemmar i olika åldrar att aktivera sig som kamratstöd till våra egna medlemmar. Tillsammans är vi mera, kontakta gärna kansliet tfn 09-612 1779 eller kansliet@ssmn.fi om du har tid att ställa upp för att vara som kamrat till någon i din ålder som du kan ha mycket gemensamt med.

SsmN r.f. kansliets öppettider, måndagar och tisdagar kl. 9.30-13.30. Ring gärna innan du besöker kansliet så vi vet att vänta på dig.
-----
Svenska Synskadade i Östnyland
Svenska Synskadade i Östnyland r.f :s september månadsträff är lördagen den 27.9 kl 13,00. Fredrik Nyman från Begravningsbyrån Nyman & Co i Borgå kommer och berättar om testamente, bouppteckning, arv, begravning och donationer. Vi bjuder på kaffe med dopp. Välkomna till Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå.
Må Bra-dag för personer med synnedsättning och deras anhöriga ordnas lördagen den 15.11 2014 kl. 9.30-15.00 på Äppelbackens servicecenter, Tullportsgatan 4 i Borgå. Välkommen att fira Blindveckan med en gemensam Må bra-dag! 
Under förmiddagen har ni möjlighet att välja mellan två motionspass, alternativen är följande: vattengymnastik, Mimosel, balansträning/avslappning eller promenad. På eftermiddagen får vi lyssna till neurosynpedagogen Mona-Lisa Möllers föreläsning ”Syn - mer än bara att se”. Föreningen bjuder på lunch och kaffe. 
Anmälan till dagen sker senast den 31.10 2014, meddela samtidigt vilka motionspass ni väljer. Anmäl till: 
Jonas Lindström, tfn 040 9644 672 eller Stina Roms, tfn 0400 5962 50
Arrangörer: FSS, Svenska synskadade i Östnyland och Folkhälsan.
-----
Åbolands Synskadade
På gång är ju FSS ”Road Show” med deltagande från förbundet. Vi ser framemot det och önskar nu redan att våra/distriktens medlemmar kommer fram med frågor som bör diskuteras.
Viktiga ekonomiska och framtida saker berörs, välkommen med i diskussionen. Medlemmarnas röst är nu verkligen viktig!
Vi återkommer till datum och tidpunkt samt hösten och vinterns träffar och händelser via medlemsbandet och tidningen FS.
Med önskan om en lång och vacker höst.
Styrelsen och Håkan
-----
Norra Österbottens Svenska Synskadade

Handarbetsgruppen ”Rätstickorna” inleder sina träffar måndagen 29.9 kl 12 till 14 på Fyren med Agnetha Cederberg som ledare. Vi träffas regelbundet varannan måndag.
Mimosel-gruppen i Karleby träffas på Emeliehemmet, måndagen 6.10 kl 13 till 15. Det finns möjlighet att äta lunch från kl 12. Välkomna med! Hälsar ledare Monica Bergdahl 
Mimoselgruppen för damer med Ann-Mari Ekstrand, samlas onsdagen 8.10 kl 13 på Fyren. Följande gång blir 22.10.  
Bowlinggruppen tränar på måndagar kl 12.30 – 14.00 på Idrottsgården i Jakobstad.
Vattengymnastiken på Östanlid i samarbete med Folkhälsan hålls på onsdagar, grupp 1 kl 11.45 och grupp 2 kl 12.30. 
Avslappnings- och balanskursen med Peter Appel, hålls på torsdagar kl 10.30 – 12.00 på Fyren i samarbete med Arbetarinstitutet. 
Föreningsträffen i oktober hålls 7.10 kl 14 - 16 på Fyren. Till vår glädje får vi besök av Förbundet FSS:s verksamhetsledare Mathias Jakobsson, ordförande Bengt Ahlvik och viceordförande Kenneth Ekblom. Ta tillfället i akt att diskutera och ställa frågor om förbundets verksamhet. 
Föreningsträffen i november hålls 11.11 på Fyren.
Julfesten firar vi fredagen 12.12 kl 13 till 17 på Villa Elba i Karleby. 
Föreningen anordnar i samarbete med Vasa Sv. Synskadade r.f. och Oravais Trafik en tvådagars resa 6-7.2.2015 till musikalen Mamma Mia, som uppförs på Svenska Teatern i Helsingfors. 
Mera information om verksamheten i medlemsbandet och föreningsspalten i Österbottens Tidning på lördagar eller på www.fss.fi under länken distriktsföreningar och Norra Österbotten.
Med önskan om en skön höst!

Styrelsen och Ann-Sofie
-----
Vasa Svenska synskadade
Trivselcafé Mimosel i samarbete med Folkhälsan, fortsätter enligt följande datum 24.9, 8.10, 22.10, 5.11, 19.11, 3.12 och 17.12 kl.13-15 på Lyktan med Tina Back och Maj-Britt Aspö som ledare. Trivsamt program med gäster och överraskningar samt kaffe med tilltugg. 
Varmt välkomna med både nya och gamla deltagare!
Balansträning i samarbete med Folkhälsan, fortsätter varannan onsdag (obs tiden) på Lyktan kl.10 – 10.45. Ny ledare är Tina Back. Balansträning hålls enligt följande datum: 1.10, 15.10, 29.10, 12.11, 26.11 och 10.12. Välkomna med och lär dig träna din balans på bästa sätt. Efteråt en liten frukt/vattenservering.
Nytt under hösten är att ordförande Andreas Kanto kommer att ha kontorstid på verksamhetscentret Lyktan till att börja med 1:a och 3:e måndagen i månaden med början  Passa på tillfället om du undrar över någonting och gärna vill diskutera med Andreas. Hans telefonnummer är 050-537 6110.
IT-undervisningen fortsätter varje måndag kl.10-14. De som anmäler sig får närmare info av Andreas Kanto, tfn 050-537 6110. Intresset för kurserna är ganska stort och kan omfatta undervisning i data, telefon och surfplatta.
Har du andra speciella problem med din dator, tveka inte utan ta kontakt med Andreas så hjälper han dig!
Läseträff på Lyktan, tisdag 14.10 kl.13. Välkommen och ta del av information från Vasa Stadsbibliotek gällande vilka tjänster och talböcker som bibban kan erbjuda synskadade. Kaffeservering. Anmälan senast 9.10 före kl.14.
Vita käppens dag, 15.10 uppmärksammas med en traditionell vandring på stan. Mera info på medlemsbandet och i föreningsspalten i Vbl och Sydin.
Filmträff på Lyktan, lördag 25.10 kl.13 – Vi ser den färdigt syntolkade filmen ”I rymden finns inga känslor” (90 min) gemenskap och kaffeservering före filmen visas. Anmälan senast 22.10 före kl.14. 
Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade rf. Ordnar en resa till Estland 3-7.11 2014. Resan ordnas i samarbete med Oravais Trafik Ab och är öppen för alla FSS medlemmar. Vi besöker Tallinn och Pärnu. På programmet står bland annat besök vid lokal synskadeorganisation, möjlighet till spabehandlingar, rundtur med lokal guide och gemensamma måltider. 
Pris: Från 460 euro (minst 30 deltagare) till 535 euro (minst 20 deltagare). Logi i dubbelrum, enkelrumstillägg 115 euro. I priset ingår buss- och båtresor, logi i dubbelrum på Sokos Hotel Viru (två nätter), logi i dubbelrum på Spa Tervis (två nätter) samt måltider.
Bindande anmälan till resan senast 1.10 till Febe på telefon 045-321 3320, som även ger mera info gällande resan! Välkomna med!
Under Blindveckan 9-16.11 planerar styrelsen för att hålla en basar på Lyktan, lördag 15.11 kl.13. Mera info senare.
Onsdag 26.11 kl.19 (obs dagen – INTE 20.11 som tidigare annonserats) besöker vi Wasa Teater för att se höstens storsatsning. Kom och ta del av Ann-Louise Bertells och Patrik Backs dramatisering av Leif Sjöströms kända serie  Folkets Dagblad. Vi har fått några platser till på rad 2, så om du är intresserad ring genast för att få en plats! Föreställningen syntolkas.      Pris 20€ och ledsagare gratis. Reservera din plats i tid!
Sista anmälningsdag 12.11 före kl.14.
Föreningens höstmöte hålls på lillajul, lördag 29.11 kl.13. Föreningens julfest hålls på Norrvalla i Björns Matstudio, lördag 13.12.
Mera info om dessa tillfällen senare, men notera dem gärna i din kalender!
På den internationella handikappdagen, onsdag 3.12 kl. 10 – 15 ordnas en mässa i Botniahallen i samarbete med Vasanejdens föreningar, Vasa Stads tillgänglighetsombud, Handikappråden i Korsholm och Vasa, Korsholms kommun och Vasa Stad. 
Missa inte detta tillfälle! Dagens tema är ”Allt är möjlig – kaikki on mahdollista”. Bevis på detta får du av dagens föreläsare Mikael Andersson från Sverige samt inhemska förmågor. Hjälpmedelsutställning, mörkerupplevelse i två olika rum av NÖSS och mycket, mycket mer!
(se skild info i FS senare)
Vi ser musikalen Mamma Mia på svenska Teatern i Helsingfors 6-7.2 2015.
Resan görs i samarbete med Oravais Trafik som reserverat A-platser på parketten till oss. Föreställningen syntolkas. Vi reser tillsammans med NÖSS. 
Detaljerad info senare. 
Styrelsen och Febe önskar alla en aktiv och givande höst!
Undrar du över någonting, tveka inte utan ta kontakt med oss!
Distriktssekreterare Febe Mörk, tfn 045-321 3320 eller ordförande Andreas Kanto, tfn 050-537 6110.
Alla anmälningar görs till Febe under kontorstid, måndag – torsdag kl.9-14 på telefon 045-321 3320 eller per e-post:vasasynskadade(at)gmail.com. 
Du hittar även info om oss på http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: https://www.facebook.com/vasasynskadade
-----
Ålands synskadade
Aktiviteter
Borstbindningskursen startade måndagen den 22 september kl.12-15 på Ankaret. Nya medlemmar, även stödjande, är välkomna!
Punktskriftskursen på Ankaret startade onsdagen den 24 september kl.12.30-15. Både nya och gamla medlemmar är välkomna med!
Boccian på Ankaret startar torsdagen den 25 september kl.12-15. Vid frågor kontakta Fjalar Nylund på tel. 21882.
Simningen på Folkhälsans Allaktivitetshus är igång igen, fredagar kl.12-13.  Både nya och gamla medlemmar är välkomna!
Möjlighet att komma ut på en cykeltur kan erbjudas då en tandemcykel finns att låna på Ankaret , hör av er till Bettina på tel.0457-3438950 för mer info. 
Månadsträffar på Ankaret kl.18.00 andra måndagen i månaden. Mera info i lokala tidningarnas kalendrar samt i taltidningen.
Höstmöte på Ankaret lördagen den 25 oktober kl.12.00. Stadgeenliga ärenden. Välkomna!
Syntolkning
Syntolkningen fortsätter som vanligt med teaterbesök och biobesök. 
Har du önskemål, hör av dig till organisationssekreterare Bettina Gröning. 
Syntolkad fotboll på Wiklöf Holding Arena, datum och tider meddelas i lokaltidningarnas kalender samt i taltidningen.

Kontaktuppgifter: Organisationssekreterare Bettina Gröning finns anträffbar på Ankaret, Johannebovägen 7, måndag till tisdag, torsdag till fredag kl.9.00 – 13.00.
Telefonuppgifter: Ankaret, tfn 018-19670
Mobil: 0457 34 38 950
E-post: aland.syn@aland.net
Organisationssekreterare Bettina Gröning
-----
Annons: Kraft i vardagen
FSS ordnar kursen Kraft i vardagen
för personer i åldern 30-45 år
Kursplats: Päiväkumpu Spa Hotell i Karis-Lojo
Kurstid: 24-27.11 2014
Anmälningstid: 15-30.9 2014
Deltagarantal: Max 10 personer
Deltagaravgift: 15 euro

Programmet skräddarsys enligt deltagarnas önskemål, men följande ämnesområden med fokus på ökad livskvalitet tangeras under kursen: sysselsättnings- och ekonomiska frågor, IT och utbildning, hälsa och motion samt gruppdiskussioner.

För tilläggsinformation och anmälningar, kontakta rehabiliteringsrådgivare:
Chatrin Kotka tfn 040-5113346, chatrin.kotka@fss.fi, eller 
Britta Nyberg tfn 050-5612951, britta.nyberg@fss.fi

Om du anmäler dig via e-post ringer vi upp dig för tilläggsfrågor, lämna dina kontaktuppgifter i meddelandet.
-----
Annons: Ansök om understöd från Finlands Synskadestiftelse
Finlands Synskadestiftelse (Suomen Näkövammaissäätiö) beviljar understöd för synskadade personer och personer som är verksamma inom synskadearbete. För studier, forskningsarbete, ändamål som främjar sysselsättning, utbildningstillfällen samt utvecklande hobbyer.

I ansökan bör framkomma:
- presentation av den sökande samt kontaktuppgifter, även bankkontonummer i IBAN-format (även vid ansökningar per e-post)
- det ändamål för vilket understödet ansöks
- summa samt totalkostnader för projektet
- huruvida man fått, ansökt om eller har för avsikt att ansöka om understöd från annat håll
- övriga finansieringssätt för ändamålet, såvida det ansökta understödet bara täcker en del av kostnaderna
- eventuella rekommendationer
Den som beviljas understöd bör lämna in en utredning angående projektet och hur understödet använts, vilken även kan publiceras vid överenskommelse. Ansökningstiden är 1.10 – 31.10 2014. 
Ansökningarna riktas till adressen:
Suomen Näkövammaissäätiö, ombudsman Aila Santanen, Arhippastigen 8 B 2, 00420 Helsingfors eller per e-post till aila.santanen@live.fi. Mer information ger ombudsmannen, tfn 050 596 6737.

Beviljade understöd
Det rådande ekonomiska läget har kraftigt påverkat storleken på de bidrag stiftelsen kunnat bevilja. Trots njugga medel är stiftelsens målsättning att stöda de personer som ansöker om understöd. Stiftelsens princip är att bevilja understöd till sådana ändamål där man inte har möjlighet att få stöd från allmänna finansieringskällor. Våren 2014 beviljade stiftelsen understöd på en summa om 3850 euro. 
Stöd oss!
Bästa läsare, hjälp synskadade att öka sin insikt och kunskap och att hitta sin plats i livet. Ditt stöd kan du visa genom inbetalningar med anledning av bemärkelsedagar sam övriga donationer till Finlands Synskadestiftelses konto, Danske bank: FI21 8318 6710 0136 39. Tack för ditt bidrag!
-----
Annons: Kallelse till höstmötet
Kallelse till höstmöte

Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f. kallar medlemmarna till stadgeenligt höstmöte den 22-23 november 2014 på Spahotell Yyteri i Björneborg. Mötesförhandlingarna inleds på lördag kl 13.00 med förrättande av val och fortsätter på söndag kl 9.00.

Vid mötet behandlas de i paragraf 7 av förbundets stadgar nämnda ärenden: verksamhetsplan för år 2015, budget för år 2015, medlemsavgift för stödjande medlemmar samt arvoden för år 2015, val av viceordförande för 2015-2016, två styrelseledamöter för 2015-2017, samt två revisorer och revisorssuppleanter för 2015. Även eventuella övriga frågor och skriftliga motioner behandlas.
Deltagaravgiften är 60 euro/person vilket inkluderar resor, kost och logi. Tillägg för enkelrum 25 euro. Om man blir tvungen att annullera sitt deltagande efter att anmälningstiden gått ut uppbärs halva deltagaravgiften. Om annulleringen sker på mötesdagen uppbärs hela avgiften.

Medlemmarna ombeds anmäla sig till sina respektive föreningar senast onsdagen den 15 oktober 2014, enligt följande:

Norra Österbottens svenska synskadade r.f.:  
Ann-Sofie Grankulla, må-to kl 9-14, 06-723 4880, 050-379 5658
Vasa svenska synskadade r.f.:
Febe Mörk, må-to kl 9-14, tfn 045-321 3320
Svenska synskadade i Östnyland r.f.:
Stina Roms, tfn 0400-596 250
Åbolands synskadade r.f.:
Håkan Ström, ti-to kl 10-16, tfn 0400-151 322
Svenska synskadade i mellersta Nyland r.f.:
Nina Liemola, må-ti kl 9.30 -13.30, tfn 09-612 1779, 0400-269553
Svenska synskadade i Västnyland r.f.:
Christel Eriksson, tfn 040-745 1933
Ålands synskadade r.f.:
Bettina Gröning, må-ti, to-fr kl 9-13, tfn 018-19670, 045-7343 8950

Möteshandlingar och program på önskat medium sänds till alla anmälda. Vi ber alla mötesdeltagare bekanta sig grundligt med mötesmaterialet på förhand! Välkomna! Styrelsen