Finlands Synskadade nummer 2 2014

Innehåll:
Ledaren: Hur vill du bli kategoriserad?
Par om par
Synskadade i Peru går upp till kamp
Gunilla Löfman ser möjligheterna framom
hinder
PROFILEN: Anna Siironen tar dagen som den kommer
Annons: Ansök om rekreationssemester
Annons: Hans Brummers Stiftelse
Aktuellt
Aktuellt i distrikten
Annons: Kurs i punktskrift
Kontakta FSS
Annons: Kurs i punktskrift för seende

Finlands Synskadade är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 10 nummer/år i svartskrift, punktskrift, på CD och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 103. Nummer 3/2014 utkommer 27.3, deadline 6.3. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 
Helsingfors. Tfn 09-6962 300 
Redaktör: Tina Kärkinen, Tfn 09-6962 3017, e-post: tina.karkinen@fss.fi
Meddelanden och annonser mottas av redaktören.
Prenumerationer och adressändringar:
FSS kansli, tfn 09-6962 300
e-post: kansliet@fss.fi
Pärmbild: Synskadade demonsterar för sina
rättigheter på gatorna i Peru. Foto: JESPER KLEMEDSSON
ISSN 0789-5739
Arkmedia, Vasa 2014

-----
Ledaren: Hur vill du bli kategoriserad?
Matthias Jakobsson, oganisationsledare
När du träffar en ny människa kategoriserar du omedvetet personen i ett ögonblick i flera olika kategorier baserat på dina tidigare erfarenheter i livet. Genom att relatera det okända till det bekanta skapar vi trygghetskänsla. Men dessa kategoriseringar leder också till att vi tar vissa saker för givet. 
Under åren har det utkommit många undersökningar där ett samband mellan synskador och nedsatt kognitiv funktion framkommit. 
I en i september 2013 publicerad undersökning har man kommit till den slutsatsen att de tidigare undersökningarnas resultat är missvisande och att det de facto inte är någon skillnad i den kognitiva funktionen hos seende och synskadade. Felet i de tidigare undersökningarna var i mätinstrumenten. De tidigare testen hade gjorts med standardtest som har flera visuella element. Då testet gjordes synskadevänligt, klarade sig de båda grupperna lika bra. Det var alltså fråga om ett grundläggande fel i tankesättet hos forskarna med tanke på ändamålsenlighet för synskadade. De hade gått i kategoriseringsfällan. Genom att välja en kategori (visuella mätinstrument), valde de bort en målgrupp (synskadade). Det finns många liknande problem i vårt samhälle t.ex. med tanke på inträdesprov för studieplats, olika test som används inom rekrytering och olika arbetsmetoder i arbetslivet. 
Arbetslösheten bland unga har under de senaste åren stigit och risken för en ung synskadad att bli ytterom studielivet och arbetslivet är ännu större. Lyckligtvis kan vi försöka påverka på hur vi kategoriseras i arbetslivet, bara vi anammar attityden att det finns många sätt att nå ett och samma resultat. Vi ska inte låta oss definieras av synskadan. Den är bara en egenskap vi har. Om vi i stället utgår från hur vi kan förbättra vår omgivning och samhället, börjar vi tänka på ett sätt som är skapande, konstruktivt och stöder en hållbar utveckling. Vi kan inte komma bort från kategoriseringar, men vi borde kunna ta i beaktande alla kategorier
 -----
Par om par
En glädjande nyhet i Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf:s
verksamhet under året 2013 var den parkurs som förbundet ordnade
23-28 september. Kursen var den första i sitt slag inom FSS rf. 

Kursplatsen var verksamhetscentret Iiris i Östra Centrum i Helsingfors. Kursen var avsedd för äkta par, men också för sam- och särboende av vilka den ena var synskadad. Sammanlagt hade sex par, från olika delar av svenskfinland, antagits till kursen. Den var FPA-finansierad och kostnadsfri för deltagarna. FPA svarade också för huvudparten av resekostnaderna. Alla kursdeltagare var försäkrade, vilket gjorde att de inte under veckan fick avlägsna sig från kursplatsen. Två av FSS rf:s handledare, rehabiliteringsrådgivare, Britta Nyberg och Chatrin Kotka, var med under kursen och dagligen fanns utomstående föreläsare. Kursen var intensiv och enligt deltagarna mycket lärorik. I det följande skall jag återge något av kursinnehållet.
Mångsidigt program
Eter att Britta och Chatrin på ankomstdagen presenterat kursen och deltagarna sig själva, berättade ett gästande par Gösta och Carita Sevón om hur synskadan påverkar vardagslivet. Därefter var det intressant att höra ögonläkare Christer Selén föreläsa om de vanligaste ögonsjukdomarna. Han fick svara på många knepiga frågor. Följande dag tog sjukhuspräst, familjerådgivare Ann-Sofi Storbacka upp en känslig fråga, då hon föreläste om parförhållanden och förståelse för varandra. Hon nämnde bl.a. att mänskliga kontakter som präglas av omsorg och engagemang är nödvändiga för återhämtningen efter stora motgångar. En välmående familj är inte en familj utan problem och motgångar, utan en familj som har hittat redskap för att lösa problemen och som kan stöda varandra. Ämnet förorsakade efteråt en livlig gruppdiskussion. Rehabiliteringsrådgivare Ulla-Britt Ingman föreläste om sociala rättigheter och belyste dem med exempel från vardagen. Som motvikt till stilla sittandet var hela onsdag eftermiddag reserverad för mobility övningar både ute och inne. Ledsagning, käppteknik med praktiska övningar leddes med rutin av FSS rf:s före detta rehabiliteringshandledare Stina Wiik. Den som ville kunde ta en längre promenad längs Maruddsvägen för att bekanta sig med ett i närheten beläget underbart vackert koloniträdgårdsområde.Psykolog Thomas Londén lotsade deltagarna in i ett av deras centrala psykologiska problem med att föreläsa om hur funktionshindret påverkar familjelivet. Han talade om utmaningar för familjemedlemmarna. Under den inledande perioden av anpassning är det viktigt att hitta sätt att tackla det som synskadan för med sig, omorganisera sig så att familjelivet fungerar och leva så normalt som möjligt. Försöka lära sig att på lång sikt leva med de begränsningar som synskadan för med sig. Viktigt är att samarbeta på nätet med professionella för att hitta sätt att orka och undvika utmattning och burnout. Sträva att balansera mellan de olika familjemedlemmarnas behov och att lära sig att prioritera. Förutsättningen för ett lyckligt parförhållande är att behålla kontakten, närheten till varandra. Diskussionstillfällen med psykologen ordnades först tillsammans med alla, men också skilt med de synskadade och seende parmedlemmarna. 
Thomas Londén delade ut på papper ett besiktningsprotokoll som paren i sina rum eller hemma skulle poängsätta. Det omfattade följande tio punkter: 1. Vi har tid för varandra 2. Vi har ofta roligt tillsammans 3. Vi har lätt att prata med och förstå varandra 4. Jag är nöjd med arbetsfördelningen 5. Jag får den kärlek och uppmuntran jag behöver 6. Jag har lärt mig att acceptera min partners negativa sidor 7. Vi bestämmer ungefär lika mycket 8. När vi inte tycker lika hittar vi ofta lösningar utan att gräla 9. Vi tycker i stort sett lika när det gäller pengar och barnuppfostran 10. Jag är nöjd med vårt sexliv. Vid summeringen av poängen kunde följande konstateras: 10-12 ert förhållande är i bra skick, 13-16 ert förhållande behöver service, 17-24 ert förhållande har allvarliga brister och måste åtgärdas, 25-30 körförbud sök genast hjälp.
En intressant upplevelse var att med plastkort måla på stora pappersark med acrylfärger och ge uttryck för sina känslor. Det var en icke traditionell målningsmetod utan prestationskrav men med glädje. Arbetet leddes av konstterapeut Tina Borg. Under sista kursdagen samlades man för utvärdering och diskussion om målningarna. Var och en fick berätta vad man ville ge uttryck för. På den nästsista kursdagen delades kursdeltagarna i två grupper. Den ena bekantade sig med hjälpmedelsförsäljningen i Aviris medan den andra fick ADL-träning. Senare byttes grupperna. Som ett extra program hade handledarna ordnat ett besök i Iiris synskademuseum, vilket uppskattades. Avslappningsövningar under ledning av Chatrin var ett välkommet inslag i det intensiva kursprogrammet och togs med glädje som hemläxa. Samma gällde den föreläsning som Britta/Chatrin höll om sömnens och motionens betydelse i parförhållandet. Åhörarna fick bl.a. höra om sömnproblem och dess orsaker och följder, förutsättningarna för god sömn, sömnterapi, hur man kan hjälpa varandra och om sömnhormonet Melatonin. Man fick också höra att motion, vid sidan av god sömn, är ett av våra viktigaste hälsoelement. Olika motionsformer antecknades och lades på minnet för hemmabruk.
Uppskattad kurs
Kursen avslutades med kaffe och tårta. Vid utvärderingen var man ense om att kursen var saklig, informativ och behövlig. Det hördes också röster om en fortsättningskurs.Under veckan besöktes parkursen av Sune Huldín, trubadur och it-ansvarig inom FSS rf. Han underhöll på en frivillig kvällstillställning med sång och musik. Inspirerad av Sune uppträdde också artikelförfattaren med några sånger och anekdoter.

Bilder:
Bild 1: Konstterapeut Tina Borg håller upp bilder som deltagarna har målat med acryl.
Bild 2: Sune uppträder med att sjunga och spela gitarr.

Text: Arto Vanhanen 
Foto: Maja Strandberg
-----

Perus synskadade går upp till kamp
I Peru sitter inte människor med funktionsnedsättningar och väntar på bättre tider. Här är det mobilisering och protester gäller. Detta ledde till att landet fick en ny handikappslagstiftning i december 2012. Nu fortsätter kampen för att den ska realiseras.

En förmiddag i slutet av november 2013 är det mer kaotiskt än vanligt i de centrala delarna av Perus huvudstad Lima. Bilarnas vardagliga kamp om utrymmet på vägarna har fått konkurrens av ett hundratal personer som i sakta mak rör sig framåt på två av filerna. En del har vita käppar i händerna, andra sitter i rullstolar. Brummande motorer och ilskna bilhornssignaler dränks av körer som skanderar ”bidrag för ett värdigt liv” och ”ge funktionshindrade deras rättigheter” på smattrande spanska. Demonstranterna kommer från olika peruanska handikappsorganisationer och slutmålet för marschen är kongressbyggnaden.
– Vårt huvudkrav idag är att kongressen ger ekonomiskt stöd till de fattigaste funktionshindrade människorna i enlighet med den nya handikappslagen, säger Miguel Angelo Afaro Fontaine från de Blindas Förening i staden Callo. I december 2012 antog den peruanska kongressen en ny handikappslagstiftning.
– Men den har bara godkänts, inget har omsatts i praktiken, säger rullstolsburna Rosario Horales Calderón från Lima-slummen Ventanilla.
– Det känns som om vi har fått ett kök där det varken finns mat, kryddor eller bestick. Vad ska man med ett kök som inte går att använda? frågar sig Miguel.
Alla funktionshindrade kan ansöka om ett så kallat handikappskort, men det ger bara företräde vid långa köer. Det ger varken rätt till tekniska hjälpmedel, rehabilitering, rabatterade mediciner, hälsovård eller något annat som den nya handikappslagstiftningen föreskriver.
– Som blind i Peru är det nästintill omöjligt att leva ett bra liv. Man få klara sig själv. Jag försörjer mig på att arbeta med allt möjligt för olika organisationer för funktionshindrade, säger Miguel.
Lima breder ut sig på en kustremsa mellan Stilla Havet och bergskedjan Anderna. När spanjorerna krossade Perus inka-rike och koloniserade landet på 1500-talet hade staden cirka 200 000 invånare. Idag lever här 8,5 miljoner människor. Under århundradenas lopp har staden förstörts av flera jordbävningar. Bebyggelsen är en mix av gammalt och nytt. Talande hissar och tickande trafikljus vid övergångsställen är lätträknade.
– Jag kan bara konstatera att det är mycket svårt för oss blinda att leva ett bra liv i Peru, säger Miguel.
De rörelsehindrade demonstranterna berättar att i de centrala delarna av Lima, samt i medel- och överklassområden, har det blivit enklare att ta sig fram på senare år. Alla trottoarer har ramper, likaså en del nya byggnader och varuhus. I stadens utkanter är det annorlunda. På Andernas sluttningar klänger oräkneliga skjul och enkla betonghus som ständigt blir fler i takt med att fattiga människor från landsbygden flyttar dit.
– Där jag bor finns det bara grusvägar. Inga byggnader är anpassade och det finns inga ramper, säger Rosario.
Ett par hundra meter från kongressbyggnaden blockeras marschen av en mur av svartklädda kravallpoliser. Öronskärande ljud från visselpipor och högljudda slagord lägger sig som en ljudmatta över platsen. Poliserna är oberörda tills en av kongressens fyra funktionshindrade ledamöter anländer i sin rullstol.
– Ni har rätt att demonstrera. Jag ska göra allt för att era krav ska gå igenom, lovar han.
Han beordrar poliserna att gå åt sidan och ansluter sig sedan till demonstrationståget som fortsätter tills det når den vita kongressbyggnaden. En delegation på fem demonstranter släpps in. De andra blir kvar utanför. Cirka en timme senare återvänder delegationen. En av delegaterna, Madezha Cepeda Bazán som är blind och ordförande i organisationen Musas Insparadoras de Cambios, tar till orda.
– Kongressen har nu klubbat igenom en pension på cirka 27 euro i månaden till multifunktionshindrade personer som inte kan försörja sig, säger hon.
Hennes ord möts av rungande applåder och busvisslingar. Alla applåderar dock inte lika entusiastiskt.
– Jag är inte helt nöjd, men det är en bra början och bättre än inget. Nu fortsätter kampen för att de andra artiklarna ska realiseras, säger Dorcas Guillermo från organisationen Centro de Empoderamiento de Personas con Discapacidad (CEMPDIS).
Frågan är varför man ska behöva demonstrera för en lagstiftning som redan är antagen? Vi bollar frågan vidare till Madezha Cepeda Bazán när vi träffas i hennes hem i Lima nästa dag. Hon är en av eldsjälarna bakom kampanjen som ledde till den nya handikappslagstiftningen.
– Kongressen ger oss inget gratis. Vi kommer att behöva demonstrera många gånger till. I nuläget tittar ministrarna på de olika lagartiklarna för att de ska stadgas, men de är inte eniga om alla detaljer. Därför drar det ut på tiden, säger Madezha
Demonstrationer är bara ett av många påtryckningsmedel.
– Vi skriver även brev och mail till kongressledamöterna, pratar ut i medier och bjuder in ministrar till möten och events, säger Madezha. Man har lagt mycket krut på att komma dit man är idag. Under 1980-talet bildades flera mindre handikappsorganisationer som under inhemska väpnade konflikter och politisk turbulens krävde lagstadgade rättigheter. En handikappslagstiftning antogs 1999. Den var dock inte tillfredställande vilket fick den rörelsehindrade, och numera avlidne, kongressmannen Javier Diez Canseco Cisneros att jobba för att Peru skulle skriva under och ratificera CRPD (FN-konventionen om funktionshindrades rättigheter), vilket skedde 2008.
– Sedan sammanställde Javier ett utkast till en ny handikappslagstiftning baserade på CRPD. Han bad alla handikappsorganisationer att läsa utkastet och lämna egna förslag, säger Madezha.
För att kongressen skulle beakta lagförslaget krävdes det 57 000 namnunderskrifter.
– Vi mobiliserade oss i hela landet och samlade in 140 000 namnunderskrifter som överlämnades till kongressen, säger Madezha.
Samtidigt inledde man landsomfattande demonstrationer för att lagförslaget skulle röstas genom. I december 2012 antogs det.
Madezha föddes med en synnedsättning som utvecklades till blindhet när hon var i tonåren. Hon har gått på både vanlig skola och specialskola. På universitetet pluggade hon till lärare, något hon har arbetat som under större delen av sitt liv.
– Idag ger jag föreläsningar till organisationer och företag, framförallt i övriga Latinamerika, om olika funktionshinder. Tack vare min utbildning fick jag möjligheter som är få andra funktionshindrade peruaner förunnade, säger hon.
Peru är 1 285 216 kvadratkilometer stort. Skillnaderna i klimat och topografi är stora, likaså klyftorna mellan fattiga och rika. 7,8 miljoner av landets cirka 30,5 miljoner invånare lever under fattigdomsgränsen. Fyra procent av barnen går inte i skolan.
– Enligt en färsk undersökning går 87 procent av barn med funktionshinder inte i skolan. De sitter hemma och är olyckliga.
När de blir vuxna blir det självklart svårt att hitta arbete, suckar Madezha. 
Madezha berättar att fördomar bland såväl allmänhet som lärare och föräldrar bidrar till den dystra statistiken. Det är allmän skolplikt och lagen säger att funktionshindrade elever har rätt att gå i vanliga skolor, men många i Peru sätter likhetstecken mellan fysiska och mentala funktionshinder.
– Många tror inte vi är kapabla att studera eller arbeta. Det svåraste är att förändra attityder. Regeringen borde jobba hårt på att upplysa föräldrar och allmänhet mer om funktionshindrade och att vi kan tillföra samhället mycket om vi får chansen, säger hon.
Det råder även brist på speciallärare och undervisningsmaterial som brailleböcker och hårdvaruprogram.
– Även välbärgade familjer kan tycka att det är menlöst att skicka funktionshindrade barn till skolan eftersom de inte får bra undervisning. Många föräldrar till blinda barn får själva lära sig braille och köpa hårdvaruprogram för att kunna undervisa sina barn parallellt med skolundervisningen, säger Madezha.
Hon vittnar även om nonchalans på Utbildningsministeriet där hon arbetade i ett år.
– För ett tag sedan fick de till exempel en skrivare för att trycka brailleböcker, men inga böcker har levererats eftersom ministeriet inte vet vilka skolor som har blinda elever, berättar Madezha.
Musas Insparadoras de Cambios består av kvinnor med olika funktionsnedsättningar och fokuserar framförallt på kvinnofrågor. Madezha säger att kvinnor diskrimineras överlag i Peru, men att det är extra tufft för de med funktionsnedsättningar.
– Det börjar tidigt. Föräldrar anstränger sig i allmänhet mer för att funktionshindrade söner ska få utbildning. Döttrar med funktionsnedsättningar hålls oftast hemma, säger Madezha. Hon uppskattar antalet handikappsorganisationer i Peru till mellan 300 och 400. De flesta består av medlemmar med olika funktionsnedsättningar, något som Medezha menar är positivt eftersom det ger en enad röst.
– Men det komplicerar också. Vi har en sak gemensamt – att vi har funktionsnedsättningar, men blinda personer har svårt att förstå rörelsehindrades problem. Rullstolsburna kan inte helt sätta sig in i situationen för döva personer vilka i sin tur inte fattar hur vardagen ser ut för oss med synnedsättningar, säger Madezha.
Även annat komplicerar. En rullstollsburen medlem i Madezahs organisation bor till exempel i ett slumområde som bara kan lämnas via en lång trätappa.
– Vi får åka dit och bära ned henne för trapporna när vi ska ha möte. Det är svårt för rullstolsburna medlemmar att ta sig till möten inom Lima. Tänk er då hur svårt det blir när folk från olika delar av Peru ska mötas, säger Madezha.
Hon tror att handikappslagstiftningen kommer att realiseras stegvis. I Lima planerar till exempel myndigheterna att anpassa 10 procent av bussarna.
– Men regeringen kommer endast att lägga pengar på oss om vi syns och hörs. Därför måste vi vara starka och fortsätta kampen, avslutar Madezha

Bild 1: En synskadad demonstrant står mitt i en folksamling, omringad av poliser, och talar i en megafon.
Bild 2: Synskadade Madezha Cepeda Bazán sitter försjunken i en fåtölj i sitt hem i Lima.
Bild 3: Rörelsehindrade demonstranter tar sig fram genom polisfyllda gator.
Bild 4: En mur av svartklädda kravallpoliser blockerar demonstranternas marsch till kongressbyggnaden.

Text: Bengt Sigvardsson
Foto: Jesper Klemedsson
-----
Gunilla Löfman ser möjligheter framom hinder
Gunilla Löfman har nyligen satt punkt för sitt år som ordförande för SAMS – Samarbetsförbundet kring funktionshinder. På kort tid har SAMS både utökat verksamhet och sin personal, berättar Löfman.

– Mycket har förändrats sedan starten då förbundet endast hade en anställd. SAMS utvecklas som organisation hela tiden. Det är svårt för mig att säga exakt vad som har förändrats under mitt år som ordförande, men jag tror att organisationen ständigt kommer att växa och utvecklas, säger Gunilla Löfman.Som ordförande för SAMS har Löfman ofta betonat vikten av att se möjligheterna framom hindren.
– Jag skulle hellre se att SAMS i framtiden har namnet Samarbetsförbundet kring funktionsmöjligheter. Jag tror att samarbetet mellan olika organisationer oberoende av funktionsnedsättning blir allt bättre. Jag tror också på att den ömsesidig respekt i samhället i framtiden ökar, att alla olika människor respekterar varandra, säger Löfman.
Gunilla upplever att utvecklingsdagarna för personal och styrelse är viktiga för SAMS utveckling. Personalen och styrelsen har redan prickat in två dagar under det här året då de samlas för att fundera på organisationens utveckling. Diskussionerna ligger till grund för kommande verksamhetsplaner.
Våga ta plats
Gunilla lever med nedsatt syn sedan tjugo år tillbaka. I början var det svårt men nu kan hon säga att hon vågar leva.
– Jag vågar göra saker nu som jag var rädd för i början när jag fick min synnedsättning. Jag serw tillräckligt bra för att röra mig självständigt och jag har blivit modigare med åren. Nu vågar jag till exempel be om hjälp då jag reser mer än jag vågade förut. Det här har många gånger lett till fantastiska möten och diskussioner med människor som jag annars inte hade träffat, berättar Gunilla.
Gunilla tror också på att personer med funktionsnedsättning i allt större utsträckning hittar sin plats i arbetslivet i framtiden. Hon upplever att det är viktigt att personer med funktionsnedsättning både ges och själva tar möjligheten att bidra till samhället.
– När jag har tillgång till de hjälpmedel jag behöver kan jag vara aktiv i samhället och ge tillbaka till samhället. Jag hoppas att man mer och mer kunde lyfta fram våra möjligheter ”att ge då vi får” på ett positivt sätt. Trots att klimatet på arbetsmarknaden är hårt, så tror jag att det i framtiden kommer att finnas mer plats för oss med funktionsnedsättningar, avslutar Löfman.
I dag tänker Gunilla ganska sällan på sitt eget handikapp. Hon känner sig tacksam för alla nya möjligheter hon fått. Jag beundrar personer som har grava funktionsnedsättningar men trots detta, med eller utan assistans, tar sig fram i livet med ett positivt sinnelag. 
Inforuta: SAMS – Samarbetsförbundet kring funktionshinder r.f. är en samarbetsorganisation vars mål är att utveckla en mera strukturerad gemensam intressebevakning inom det finlandssvenska handikappfältet. SAMS medlemmar är för närvarande Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f., Svenska hörselförbundet r.f., Psykosociala förbundet r.f. och Förbundet De Utvecklingsstördas Väl r.f.

Bild 1: Närbild på Gunilla Löfman som står på toppen av ett berg.
Text och foto: Henrika Juslin
-----
Profilen: Anna Siironen tar dagen som den kommer
Att leva som synskadad är inget Anna Siironen brukar stannar upp och
reflekterar så mycket över. Hon är alltför upptagen med att leva livet
till fullo. Med positivitet och sin kärlek till musiken tar hon sig an livets
utmaningar.
Det är svårt att inte smittas av Anna Siironens energi när man talar med henne. Hon talar mycket och gärna och utstrålar positivitet, även via en telefonintervju. Den nu 35-åriga Siironen har levt som synskadad hela sitt liv, men detta är inget hon tänker så mycket på idag, säger hon. Tillvaron beskriver hon som lugn och fridfull.
- Jag lever ett normalt singelliv och tar dagen som den kommer, säger Anna.
Sångare med bred musiksmak
Anna föddes i Ingå 1979 och bor idag i Karis. Redan i ett tidigt skede kom musiken in i bilden och har sedan dess haft en central plats i hennes liv. - Jag njuter i fulla drag när jag lyssnar på musik. Det är något som är väldigt viktigt för mig, säger Anna.
- Jag hör till dom som fortfarande köper skivor, skrattar hon.
De som känner Anna vet att hon även är en skicklig sångare.
- Jag har sjungit ända sedan jag var liten, berättar hon.
- Jag har sjungit både i barnkörer och ungdomskörer. I tonåren var jag mindre aktiv i kören men började istället musicera med en kompis.
Siironens musiksmak är lika bred som hennes intresse är stort. Hon gillar allt från pop till rock och även hip hop faller henne i smaken.
- När det gäller musik är jag en allätare. Jag tycker om det mesta, till och med Cheek.
Anna är också en flitig konsertbesökare.
- Den senaste konserten jag gick på var Susanne Sontags och före det såg jag Mark Knopfler, berättar Anna upprymt.
Uppskattar ärlighet
Anna beskriver sig själv som utåtriktad och social, vilket blir mycket tydligt under våra samtal. Hon är uppriktigt nyfiken och jag glömmer nästan bort att det är jag som ska ställa frågorna. Anna framstår som en person som inte är rädd för ta kontakt med andra. Det är dock inte alltid alltid så lätt att träffa nya människor, medger hon. - Som synskadad kan jag inte avläsa kroppspråk och det kan ibland vara en utmaning, säger Anna.
- Jag önskar att folk i allmänhet skulle vara ärlgare och ge raka svar. Ibland är det svårt att veta när ett nej är ett nej.
- Vissa kanske instinktivt känner att man inte kan säga nej till en synskadad, för att de är rädd att såra den personen, säger Anna eftertänksamt.
Anna berättar vidare att hon har utvecklat ett sorts sjätte sinne som hjälper henne i sådana situationer. Hon kan på detta sätt forma sig en bild av hurudan en person är.
- Jag kan känna på mig hurudan en människa är t.ex. på rösten,
Inget stoppar Anna
Anna Siironen framstår som en person som inte tar livet på alltför stort allvar. Hon har mött sin beskärda del av motgångar i livet och hennes insiktsfullhet vittnar om den inre styrka som hon besitter. När jag frågar vad hennes motto i livet är funderar hon en stund.
- Har jag ens något motto, frågar hon sig högt. I sitt korta men slagkraftiga svar sätter hon sedan fingret på den attityd som bäst karaktäriserar henne:
- Allt går!
Inforuta: Namn: Anna Siironen
Ålder:35
Hemort: Karis
Född: Ingå
Gör: Arbetar som rapportör
Vill göra i framtiden: Skriva musikrecensioner
Intressen: Lyssna på musik, läsa
Favoritmusik: Eppu Normaali, Roxette, Mark Knopfler. ”Allätare”
Motto: Allt går!

Bild 1: Närbild av Anna Siironen

Text: Tina Kärkinen
Foto: Tina Grönros
-----
Annons: Ansök om rekreationssemester
De Blindas Vänner rf och Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf påbörjar samarbete inom semesterverksamhet
De Blindas Vänner rf beviljar år 2014 tolv rekreationssemestrar till medlemmar i FSS och FSS beviljar ytterligare åtta semestrar till sina medlemmar.
Semester med helpension
Rekreationssemestern är en fem dygns semester med kost och logi på Värdshus Onnela i Tusby. Priset för semestern är 500 euro. Den beviljande parten står för 450 euro medan självrisken på 50 euro per vuxen deltagare ersätts av medlemmen själv.
Semesterns innehåll
Semestern innehåller samvaro, kamratstöd, program och aktiviteter, massage, möjlighet till bastu och simning, logi i två personers standardrum och tre måltider om dagen.
För vem?
Rekreationssemestern är avsedd för synskadade personer som klarar sig självständigt eller med hjälp av assistent.
Ansökan
Ansökan om rekreationssemester görs via Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf.
Ansökningsblanketten finns på De Blindas Vänner rf:s hemsida www.syry.fi och på FSS:s hemsida www.fss.fi.
När?
Semesterveckan ordnas vecka 29 dvs. 14-19.7.2014. Ansökningsblanketten returneras till FSS kansli senast den 31.3.2014. FSS informerar dem som beviljats rekreationssemester senast den 30.4.
Vid frågor vänligen kontakta FSS organisationsledare Matthias Jakobsson, tfn 044-080 8004!
-----
Annons: Hans Brummers Stiftelse
Hans Brummers Stiftelse delar ut stipendier för allmännyttig verksamhet till förmån för synskadade
Som sådan kan anses
- studier
- studielitteratur, studiemedel samt annan litteratur
- hjälpmedel för särskilda behov
- hälsobefrämjande aktiviteter (t.ex. ridterapi)
- övrigt välmotiverat behov
Skriftliga ansökningar, max. 1 A4 -sida, som bör innehålla
- sökandes fullständiga namn
- personbeteckning
- adress och telefonnummer
- ändamål för stipendiet
- ansökt belopp
- bankkontonummer (IBAN-kod bestående av 18 tecken)
- ev. e-postadress
Ansökan bör sändas senast 31.3.2014 till:
Hans Brummers Stiftelse
c/o Anna Brummer
Brynjevägen 26 B
00920 Helsingfors
Förfrågningar kan riktas till:
anna.brummer@gmail.com
050-3803975
Stiftelsens styrelse behandlar ansökningarna på sitt möte i slutet av april månad. Alla sökande meddelas skriftligt om styrelsens beslut.
-----
Aktuellt

Lagen om äldreservice tryggar högkvalitativa tjänster för äldre över hela landet 
De partiellt arbetsföras ställning på arbetsmarknaden kan förbättras genom att för dem utse en koordinator för arbetsförmåga som av tjänster, förmåner och andra sätt planerar en helhet med hjälp av vilken den som är partiellt arbetsför kan fortsätta i sitt arbete eller kan komma ut i arbetslivet. 
Inom social- och hälsovårdsministeriets program Partiellt arbetsföra med i arbetslivet har ett nytt verksamhetskoncept utvecklats genom vilket partiellt arbetsföra hänvisas till rätt stöd vid rätt tidpunkt. Ett testförsök med modellen, dvs. pilotförsök, inleds i sammanlagt 12 organisationer under vårens lopp. 
”Nu behövs konkreta metoder för att förlänga tiden i arbetslivet. Att sysselsätta partiellt arbetsföra förlänger tiden i arbetslivet och ökar sysselsättningen. Emellertid är den mänskliga och individuella aspekten precis lika viktig. För den som är partiellt arbetsför innebär det att kunna vara en del av arbetslivet ökad livskvalitet, en bättre ekonomisk ställning och möjlighet att vara en fullvärdig del av samhället” säger social- och hälsovårdsminister Paula Risikko. 
Förbättring genom pilotförsök 
De som testar verksamhetskonceptet i praktiken och vidareutvecklar det är olika stora organisationer från olika branscher. Både arbetsgivare, företagshälsovårdare och Arbets- och näringsbyråer medverkar. Pilotprojekten genomförs vid Altia Abp, RTK-palvelu Oy, Etelä-Pohjanmaan, Osuuskauppa, Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä, Tammerfors stad, Syd-Österbottens sjukvårdsdistrikt, Suomen Terveystalo, Tullinkulman Työterveys, Arbets- och näringsbyrån i Birkaland, Södra Österbotten och Nyland samt Tampereen Ammattiopisto Tredu. Utgångspunkten för pilotprojekten är den aktuella situationen och utvecklingsutmaningarna i de organisationer som deltar. Pilotsamarbetet inleds med en inledande kartläggning, varefter organisationen fastställer egna mål. Pilotprojekten utförs av SHM:s samarbetspartners och deras insats när det gäller att utveckla och testa verksamhetskonceptet är mycket viktig. De ger värdefull information om hur det arbete som samordnaren för arbetsförmågan utför kan integreras med organisationens verksamhet.
Vad handlar programmet om?
Programmet Partiellt arbetsföra med i arbetslivet erbjuder stöd och verktyg för att partiellt arbetsföra ska kunna stanna i arbetslivet eller få sysselsättning. Programmet gäller både dem som är i arbetslivet och partiellt arbetsföra som befinner sig utanför arbetslivet. Programmet består av två helheter: ett verksamhetskoncept som främjar partiellt arbetsföra att fortsätta i arbetslivet eller få sysselsättning samt lagändringar som underlättar sysselsättningen av partiellt arbetsföra
-----
Arbetsgrupp: förmånsbeslut bör motiveras noggrannare
Arbetsgruppen som har i uppgift att utveckla försäkringsläkarsystemet publicerade sitt förslag tisdagen den 21:a januari. Enligt arbetsgruppen borde lagen mer noggrant föreskriva hur förmånsbeslut som gäller socialförsäkringar ska motiveras. Sakkunnigläkaren som vid försäkringsinrättningen deltar i behandlingen av ärendet, borde utfärda utlåtandet med tillhörande motiveringar i skriftlig form. Om förmånen inte beviljas, skulle man i beslutet vara tvungen att ange vilka frågor som inverkat på bedömningen av situationen. Dessutom skulle man vara tvungen att ange vilka slutsatser man dragit på basis av dessa. Arbetsgruppen föreslår också att den ömsesidiga informationsgången mellan den vårdande läkaren och försäkringsinrättningen ska förbättras. Enligt arbetsgruppen kunde exempelvis det nya patientregistret Kanta utnyttjas så att den vårdande läkaren den vägen av försäkringsinstansen skulle få information om patientens förmånsbeslut. Med hjälp av medicinska databaser som Terveysportti, kan man också öka de vårdande läkarnas kunskap om försäkringsmedicin. Också kvaliteten på både utlåtandeblanketterna och läkarutlåtandena i sig måste förbättras så att försäkringsinrättningens sakkunnigläkare får mer information om patientens hälsotillstånd att grunda sitt utlåtande på. 
-----
Annons: Svenska Synskadade i Östnyland r.f håller stadgeenligt årsmöte lördagen den 29.3.2014 kl 13.00 på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå. Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden.
-----
Annons: Understöd från Suomen näkövammaissäätiö finns att söka för synskadade och personer som arbetar med synskadearbete. Ändamål som understöds är studier, forskningsarbeten, utbildningstillfällen, förvärvsarbete och utvecklande hobbyer.
Ur ansökan bör framgå följande:
- Den sökandes presentation och kontaktuppgifter
- Kontonummer i IBAN-format
- Understödets ändamål
- Understödets storlek
- Totala kostnader för ändamålet
- Övriga understöds som sökts eller kommer att sökas, erhållits för ändamålet
- Hur understödsanvändaren tänkt finansiera projektet om inte understödet som söks täcker den totala kostnaden
- Eventuella rekommendationer
Mottagaren av understödet bör lämna en utredning om projektet och användningen av understödet till ombudet, som enligt avtal kan publiceras.
Understödsansökningarna ska vara tillhanda hos ombudet senaste 31.3.2014.
Skickas per post till:
Suomen Näkövammaissäätiö
Asiamies Aila Santanen
Arhippastigen 8 B 2
00420 Helsingfors
Eller per e-post till aila.santanen@live.fi
För mer information kontakta ombudet. Tfn 050-596 6737
Förändringar i näringslivet påverkar i hög grad stödpengarnas belopp. Trots begränsade tillgångar strävar fonden efter att understöda de som ansöker om stödpengar. Fondens princip är att bevilja stöd till förmån för ändamål vilka inte understöds av allmänna finansiärer.
År 2013 beviljade fonden stödpengar till en summa av 9440 euro.
Kom med och ge ditt stöd!
Bästa läsare, hjälp synskadade att utöka sin kunskap samt sina färdigheter och på detta sätta finna sin plats i livet. Du kan visa med ditt stöd genom att donera till Suomen Näkövammaissäätiö på kontonummer FI79 4055 4020 0301 75. Tack för ditt bidrag!
-----
En skyddsdel på 300 euro till den jämkade arbetslöshetsförmånen
Aktuellt i distrikten
Även om inkomsterna skulle vara mindre än skyddsdelen ska alla förvärvsinkomster under arbetslöshetstiden meddelas till FPA.
Från året början kan en arbetslös person förtjäna 300 euro brutto i månaden utan att det inverkar på arbetslöshetsförmånens belopp. Alla inkomster måste meddelas till FPA som förut, även om inkomsterna är mindre än 300 euro.
Den jämkade arbetslöshetsförmånen beräknas så att om inkomsterna överstiger 300 euro, dras 50 procent av inkomstens belopp från arbetslöshetsdagpenningen. Då anmälan av arbetslöshetstid omfattar 4 veckor är skyddsdelen 279 euro.
Exempel: Inkomsten för deltidsarbete är 400 euro i januari. Den jämkade arbetslöshetsförmånen beräknas på följande sätt: den överstigande delen på skyddsdelen (300 euro) är 100 euro. Följande arbetslöshetsförmån som utbetalas minskar med 50 euro jämfört med en månad utan inkomster, d.v.s. hälften av den överstigande delen avdras från förmånens belopp.
Anmälan om arbetslöshetstid görs som förut och löneintyg ska skickas till FPA för beräkning av jämkad arbetslöshetsförmån. Samtidigt följer man på FPA med att arbetsvillkoret uppföljs.
Om man inte får ett löneintyg av arbetsgivaren genast, är det möjligt att begära om att få den jämkade arbetslöshetsförmånen i förskott. För det här räcker det med en uppskattning på inkomsterna.
För att uppfylla arbetsvillkoret ska man arbeta minst 18 timmar per vecka och lönen ska vara i enlighet med kollektivavtalet. Om branschen inte har något kollektivavtal, måste månadslönen för heltidsarbetet vara minst 1 154 € för att arbetet ska gälla för arbetsvillkoret.
-----
Annons: Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade r.f. håller stadgeenligt årsmöte lördagen den 22 mars kl.13 på verksamhetscentret Lyktan, Skolhusgatan 40 C, 1-2 i Vasa.
Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden.
Anmälan senast 18.3 före kl.14 till kansliet, tfn 045-321 3320 eller e-post: vasasynskadade@gmail.com.
-----

Aktuellt i distrikten

Vasa Svenska Synskadade 
Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade r.f. håller stadgeenligt årsmöte lördagen den 22 mars kl.13 på verksamhetscentret Lyktan, Skolhusgatan 40 C, 1-2 i Vasa. Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden. 
Anmälan senast 18.3 före kl.14 till kansliet, tfn 045-321 3320 eller e-post: vasasynskadade@gmail.com. 
STYRELSEN 
Trivselcafé Mimosel fortsätter varannan onsdag jämna veckor kl.13-15 på Lyktan. Datum att minnas är: 19.2, 5.3, 19.3, 2.4, 16.4, 30.4 och 16.5. Tina Back och Maj-Britt Aspö hälsar alla hjärtligt välkomna till en trivsam stund på Lyktan! 
Stolgymnastik med betoning på balansträning fortsätter varannan onsdag ojämna veckor kl.13-15 på Lyktan enligt följande: 26.2, 12.3, 26.3, 9.4, 23.4, 7.5 och 21.5. Ledare är Britten Nylund. Kaffe och gemenskap efteråt – Välkomna med och röra på dig till musik! Punktskriftskurserna fortsätter varannan torsdag kl.10-12 på Lyktan enligt följande datum: 30.1, 13.2, 27.2, 13.3, 27.3, 9.4, 23.4 och 8.5. Alla punktlärare hälsar dig varmt välkommen till punktskrift på Lyktan! Om du inte tidigare deltagit ipunktkskrift men ändå vill lära dig, tag då kontakt med kansliet för mera information, tfn 045-321 3320. 
Datorkurserna fortsätter under våren varje måndag kl.10. Kurserna omfattar både dator- telefon- och surfplattekurs. Om du vill veta mera ta kontakt med läraren Andreas Kanto, tfn 050-537 6110. 
Vattengymnastiken fortsätter varje söndag hela våren. Grupp 1: 12.45-13.30 och grupp 2: 13.30-14.15. Om du inte tidigare varit med i vattenjumppa, men gärna skulle delta, ta kontakt med kansliet så berättar Febe mera. 
.Lördag 12.4 kl.13 ordnas AUKTION på Lyktan. Gåvor mottages med tacksamhet!. 
Fredag 2.5 kl.19 besöker vi Wasa Teater och får lyssna till humorgruppen KAJ. Platser på stora scenen är reserverade på rad 3 och rad 10. Pris: 25€/person och ledsagare gratis. Föreställningen är fullbokad! Men vi har satt några platser till på kölistan. 
Styrelsen planerar för en resa till Umeå 14-15.5. Vi reser i samarbete med Oravais Trafik och besöker vår systerföreningen i Umeå, shoppar och umgås. Mera detaljerat program återkommer vi till i ett senare nummer. 
Välkommen med på en MåBraDag på Norrvalla i Vörå tisdag 11.3.2014 kl.9.30- 16.00! 
MåBraDagen är riktad till både medlemmar och deras anhöriga och ordnas i samarbete mellan FSS, Folkhälsan och NÖSS och VSS. 
Medverkan av Ulla-Britt Ingman och Pia Nabb. Föreläsning av synpedagog Anne Ström. 
Tillfälle att delta i vattenjumppa, avslappnings-och balansträning med A-L Blusi, stavgång/promenad eller att ”bara vara” tillsammans med en Mimoselledare från NÖSS. Buss från Lyktan. Pris 20€/person i vilket ingår 2xkaffe, lunch och buss. Vid anmälan bör du nämna vilken grupp du vill delta i på eftermiddagen. 
Sista anmälningsdag är torsdag 27.2 till Febe, tfn 045- 321 3320. U P P R O P! Hallå alla som har överlopps vita käppar och diverse punktskriftsmaterial (mindre sådant) eller eventuella spel som ni inte längre använder.
Vår kontakt till vår fadderbarnsverksamhet i Tanzania, Reidar Wilkman från Ingå, kommer att åka ner till blindskolan Interente i Loshoto, Tanzania i slutet av februari och tar gärna med sådana synhjälpmedel som vi inte längre använder.
Reidar kan säkert hämta från er som finns i södra Finland.
Kontakta Febe på telefon 045-321 3320 så får du veta de praktiska deltaljerna.
Tusen tack om ni vill hjälpa till att hjälpa
Alla anmälningar görs till Febe, måndag-torsdag kl. 9-14 på telefon 045-321 3320 eller per e-post: vasasynskadade@gmail.com.

Svenska Synskadade i Mellersta Nyland
Nina Liemola har utnämnts till ny distriktssekreterare. Liemola är på plats i måndagar och tisdagar i kansliet. Telefontid. 9.30-13.30. tfn, 09-612 1779, email: kansliet@ssmn.fi. De nya hemsidorna under FSS uppdateras fr.o.m. må 3.2. Besök gärna vår nya Facebook-sida var aktualiteter uppdateras.Verksamhet i Hörnan februari 2014. Rottingkursen fortsätter på måndagar kl.14.30. Deltagaravgiften är 20 euro + materialet.
Vattenjumppan år 2014 är fredagar kl.10 med Peppi Karlemo. Nya simmare ryms ännu med. Kontakta kansliet om intresse finns.
Må 17.2. Sportlov, ingen verksamhet i Hörnan under sportlovsveckan 8.
Må 24.2. Rehabiliteringsrådgivare Ann-Catrin Tylli från förbundet besöker oss.
Tema: ” Konst från Ateneum”. Vi får känna på kända konstverk och lyssna till historian om dem.
Ti 25.2. Bokcirkel kl. 16.30. Vi lyssnar på en bok som Sune har valt ut.
Mars 2014
Må 3.3 Rytmisk motion.
Må 10.3 Pyssel
To 13.3. Kväll med doft & smak tema
Må 17.3 Ringdanser till folkmusik med Wim van der Kooij
Må 24.3. Bingo
Vi har bokat ett antal biljetter till pjäsen ”i sista minuten” till april lö den 12.4 kl. 14.00. Boka din plats, kontakta kansliet. Ring gärna innan ni sticker upp till Hörnan (gäller inte måndagsträffarna).
Helsingfors mission kan förmedla ledsagare ta kontakt med Tamara Bergkvist. Obs! Ändrad telefonnummer: 045 8690945
Väl mött på Hörnan! Kansliet är öppet må-ti kl 9.30-13.30. Hörnans tfn (09) – 612 1779

Norra Österbottens Svenska Synskadade
På måndagar hålls studiecirkeln i punktskrift kl 10 på Fyren med Klas Lindfors som ledare och kl 12.30 tränar bowlarna på idrottsgården i Jakobstad.
Handarbetsgruppen ”Rätstickorna” träffas på Fyren med Agneta Cederberg som ledare, varannan måndag kl 12 - 14, nästa gång blir 3.3.
Vattengymnastiken på Östanlid i samarbete med Folkhälsan hålls onsdagar, grupp 1 kl 11.45 och grupp 2 kl 12.30.
Mimosel för damer träffas onsdagen 5.3 kl 13 på Fyren med Ann-Mari Ekstrand. Följande gång 19.3.
Mimosel för synskadade i Karleby träffas onsdagen 26.2 kl 10 på Emeliehemmet. Nytt för i år är att vi samlas på onsdags förmiddagar kl. 10-12.
Vi börjar dagen med förmiddagskaffe och sedan har vi program och eventuellt om deltagarna vill så avslutar vi med att äta lunch tillsammans i matsalen. Följande träff blir 26.3. Alla intresserade är varmt välkomna med! Hälsar Monica Bergdahl. Avslappnings- och balanskursen med Peter Appel ordnas på torsdagar kl 10.30 på Fyren, med undantag av torsdagen 6.3, då är Appel förhindrad att delta.
Välkommen med på en Må-Bra-Dag på Norrvalla i Vörå, tisdag 11.3 kl.10-16. Tillfället är ämnat för både medlemmar och anhöriga och ordnas i samarbete mellan FSS, Folkhälsan, VSS och NÖSS. Ulla-Britt Ingman och Pia Nabb medverkar. Föreläsning av synpedagog Anne Ström. Tillfälle att delta i vattenjumppa, avslappningsövning och promenad/stavgång. Busstransport ordnas. Priset för hela dagen inklusive lunch, 2 x kaffe och busstransport är 20,- €. Sista anmälningsdag torsdag 27.2 till Ann-Sofie.
Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f. kallar sina medlemmar till stadgeenligt årsmöte tisdagen 8.4.2014 kl 18.30 på verksamhetscentret ”Fyren”, Otto Malmsgatan 9 A 21 i Jakobstad.
Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden. Mera information om verksamheten i medlemsbandet och föreningsspalten i Österbottens Tidning på lördagar eller gå in på www.fss.fi under länken distriktsföreningar och Norra Österbotten. Välkomna med på våra träffar!

Svenska Synskadade i Västnyland
Svenska synskadade i Västnyland rf. sammankallar till vårmöte lördagen den 8 mars 2014 kl. 13.00 i Lyan, Prästängsgatan 12, Ekenäs.
Under mötet förs stadgeenliga vårmötesförhandlingar med redovisningar över år 2013 varefter styrelseledamot Tor Hanner berättar och bjuder på musik.
Som tidigare ordnas transport till Lyan, vi dricker kaffe, umgås och får aktuell information. Anmälan senast torsdagen den 6 mars-14 till Eeva Hanner, tfn 050-595 4946 eller till Birgitta Nordström, tfn 044-336 8060.
Läsecirkel samlas under Eeva Hanners ledning onsdagen den 26 mars -14 kl. 16.00 i Lyan, Prästängsgatan 12, Ekenäs.
Herrklubben sammankommer torsdagen den 27 febr. och den 27 mars, kl. 14 - 16.00 i Lyan.
Vi påminner även om
Bocciaspelningen som sker varje helgfri fredag 2014 kl. 14-16.00 i Seminarieskolans gymnastiksal i Ekenäs.
Bowlingen inleddes i Ekenäs bowlinghall to. 9 jan.-14 kl 17-18.00 och fortsätter därefter två (2) gånger i månaden.
Kontakta vid behov Kim Åkerblom, tfn 044-919 5111.
Välkommen med i verksamheten önskar styrelsen.

Åbolands Synskadade
Vi vill varmt tacka alla medlemmar och inbjudna gäster för den fina stämning som infanns på centret under Januariträffen.
”Sune med melodierna” drog fullt hus och gav oss en njutbar kvällsstund.
Vi tackar även Johan Moberg från ÅTF som gav en klar bild av vad som händer med taltidningen. Sune, it kunnig som han är, kompletterade med lite fakta. Nyttig information till våra medlemmar. Inkommande Februariträff
Vi fortsätter på den musikaliska och kulturella linjen med följande;
Åbo Svenska Teater, Tiljan
25 februari klockan 19.00 går vi på föreställningen
Café Hjördis.
Café Hjördis är namnet på Ami Aspelunds nya showproduktion, en en-kvinnasföreställning där vi får möta den originella Hjördis, som rotar i sitt liv.
Manus och regi: Marina Motaleff. Vid pianot: Douglas Pashley / Teddy Granroth
Längd: 2 timmar
Transporter enligt behov från Pargas och Kimito till självkostnadspriset 10 euro tur och retur.
Priset för Showen med paustraktering är 25 euro.
Anmälningar snarast till Birgitta Storbacka på 0405 867 179 eller Gun Fröberg på 0408 336 630.
OBS få platser reserverade så de snabbaste hinner med.
Mer är under planering och en Medlemsförfrågan kommer att sändas ut, var medlemmarna får tycka till vad och vilka aktiviter eller händelser de vill ha.
Med vänlig hälsning,
Styrelsen och Håkan

Ålands Synskadade 
Borstbindningskurs på Ankaret, måndagar kl.12-15. Nya medlemmar, även stödjande, är välkomna! Anmäl till Bettina på tfn 0457-343 8950. Punktskriftskurs på Ankaret, onsdagar kl.12.30–15. Nya medlemmar kan anmäla sig till Bettina på tfn 0457-343 8950.
Boccia på Ankaret, torsdagar kl. 12-15. Vid frågor kontakta Fjalar Nylund på tel. 21882.
Simningen har uppehåll denna termin pga för få deltagare, om intresse finns för simning under höstterminen 2014 kontakta då Bettina!
Månadsträff på Ankaret måndagen den 10 mars kl.18.00. Mer info i lokaltidningarnas kalendrar samt i taltidningen.
Vårmöte på Ankaret lördagen den 29 mars. Mer info i lokaltidningarnas kalendrar samt i taltidningen.
Syntolkningen fortsätter som vanligt med teaterbesök och biobesök. Har du önskemål, hör av dig till organisationssekreterare Bettina Gröning.
Kontaktuppgifter!
Organisationssekreterare, Bettina Gröning finns anträffbar på Ankaret, Johannebovägen 7, måndag – tisdag, torsdag – fredag kl.9.00 – 13.00.
Telefonuppgifter
Ankaret, tfn. 018-19670
Mobil: 0457 343 8950
E-post: aland.syn@aland.net
-----
Annons: Effektiv användning av punktskrift
Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf. Kommer att ordna en kurs med temat ”Effektiv användning av punktskriften”. Kursen är tredelad. Det första avsnittet hålls under tiden 5-9.5, det andra 15-19.9 och det tredje 10-14.11.2014. Platsen är Folkhälsan Norrvalla i Vörå. Kursen 85 euro per vecka, vilket inkluderar undervisning, kost och logi.
Resorna ersätts enligt billigaste färdmedel.
Kursen riktar sig till dig som har goda kunskaper i punktskrift och vill fördjupa dem. Till stor del försiggår arbetet i små grupper, men vi har också intressanta och roliga gemensamma aktiviteter. Anmäl dig så fort som möjligt, dock senast torsdagen den 24.4.
För anmälning och mer information kontakta Tessa Bamberg, telefon: (09) 6962 3024 eller 050-462 3181.
Kursen ordnas i samarbete med Folkhälsan och Svenska Studiecentralen.
Varmt välkommen med på en mångsidig och inspirerande kurs!
-----
Kontakta FSS
Funderar du på något kring FSS? Tveka inte att ta kontakt för att diskutera dina tankar med oss. Vi finns här för din skull!

Ordförande Bengt Ahlvik
Telefonnummer: 044-777 8694
(telefontid tisdagar 14-16)
E-post: bengt.ahlvik@fss.fi

Organisationssledare Matthias Jakobsson
Telefonnummer: 09-6962 3011
E-post: matthias.jakobsson@fss.fi

Vi lyssnar på alla tankar och idéer om vårt förbund!
-----
Annons: Punktskriftskurs för seende
Vill du som seende lära dig punktskrift? Kommer du i kontakt med punktskrift hemma, bland vänner eller på din arbetsplats? Eller är du bara annars intresserad av att lära dig punktskrift? Kom då med på den av Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf i samarbete med Svenska studiecentralen arrangerade punktskriftskursen. Det blir en mångsidig och inspirerande kurs.
Efter gången kurs finns det möjlighet att delta i examen för ett specifikt intyg.
Kursavgift: 50 euro, vilken inkluderar kursmaterial samt kaffeservering.
Plats: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf
Adress: Parisgränden 2 A 1, Helsingfors
Datum: 25 mars, 1 och 8 april
Tid: kl.17.00-20.00
Anmälan senast onsdagen den 12 mars till Tessa Bamberg,
tfn: 09-6962 3024 eller 050-462 3181, e-post tessa.
bamberg@fss.fi
Ta vara på chansen och kom med!