Finlands Synskadade nummer 7 2014
Innehåll: 
Ledaren: Bara ett jobb?
Artiklar: ”Vem skulle anställa en blind?”
Projektet Aktivera resurser presenteras
Få synskadade får jobb
Minoriteter och dubbelminoriteter
Projekt Kibreli
Annons: Allting är möjligt
Annons: Valberedningsutskottet
Aktuellt
Telefonväxeln upphör
Aktuellt i distrikten
Kontakta FSS
Annons: Bli FSS IT-stödperson

Finlands Synskadade är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 10 nummer/år i svartskrift, punktskrift, på CD och som elektronisk version, se 
www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som 
e-postbilaga. Årgång 103. Nummer 8/2014
utkommer 25.9, deadline 4.9.
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska 
Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300
Chefredaktör: Sofia Stenlund
Tfn 044 712 3017
e-post: sofia.stenlund@fss.fi
Meddelanden och annonser mottas av
chefredaktören.
Prenumerationer och adressändringar:
FSS kansli, tfn 09-6962 300
e-post: kansliet@fss.fi
Pärmbild: Isak Sand på sin arbetsplats sedan knappt ett år tillbaka, Polar Print. Företaget är specialiserat på hjälpmedel för synskadade.
Foto: Sofia Stenlund
-----
Ledaren: Inte bara ett jobb
Sofia Stenlund, chefredaktör
Detta nummer av Finlands Synskadade handlar om en ständigt aktuell fråga, nämligen korrelationen mellan begreppen lönearbete och personer med funktionsnedsättning i allmänhet och synnedsättning i synnerhet. Arbetsklimatet blir tuffare och ingens vittnesmål från arbetsplatserna är den andra lik, men FS väljer ändå att berätta om en positiv sådan. Arbete handlar naturligtvis om lön, men det handlar också om att ha en uppgift, att ha kontakt med arbetsmarknaden och att känna sig behövd och uppskattad.

”Folk vet att blinda har vit käpp och hund, men de vet inte att vi kan använda dator med talsyntes”. Orden tillhör en ung medlem, i detta fall anställd av ett företag på heltid. Är bilden av en synskadad person som anställd verkligen så ensidig och simpel? Är det bara de yttre attributen gemene man kan relatera till och är uppfattningen av moderna hjälpmedel begränsade till käpp och ledarhund? Och i så fall, i vilken mån bidrar var och en av oss till att rasera eller bekräfta denna bild?
Inom vårt förbund har vi försökt organisera verksamhet som bidrar till att göra bilden av personer med synskada mångsidig och synlig, men vårt samhälle är i ständig förändring. Häromdagen diskuterade jag bostadssituationen i Helsingfors med en medlem som berättade om sin egen form av intressebevakningsarbete: att bo och vistas i ett helt ordinärt husbolag som vem som helst. Har du möjlighet att vistas i miljöer där man rör sig utanför sin vardag och bekvämlighetszon kan du kanske nå många fler än genom samma principer år efter år – det är dags att prova på nya metoder.
I en annan artikel i detta nummer av Finlands Synskadade kan vi läsa om hur man i Sverige redan börjar frångå begrepp som ”tillgänglighet” när det gäller hur vårt samhälle planeras, utan man ska utgå från att det samhälle vi alla lever i ska passa oss alla. Vi är långt i från ett samhälle som passar var och en, men att leka med tanken att utesluta dessa begrepp kan vara nyttig för oss alla.
Oberoende av hur vi uppfattar situationen står det klart att det finns ett omättligt informationsbehov när det gäller personer med synskada i vårt samhälle. Potentiella arbetsgivare är en stor del av målgruppen. Vi kan alla göra vår del och jag ser fram emot att jobba med min tillbaka på jobbet igen efter en tid som föräldraledig. 
Ta gärna kontakt med oss på förbundet om ni har tankar och idéer!
-----
”Vem skulle anställa en blind?”
Text: Sofia Stenlund
”Folk vet att blinda har vita käppar och hundar. Hur ska de veta att vi har datorer med talsyntes?” säger Isak Sand. Det finns ett stort informationsbehov när det gäller potentiella arbetsgivare och personer med synskada. En av dem som lyckats ta sig fram på den snåriga stigen är FSS medlem Isak, idag anställd på heltid.

På pappret har karriären varit spikrak för Isak Sand. Efter Korsholms högstadium och ett år på tionde läsåret i Svenska skolan för synskadade blev det tre år i Korsholms gymnasium, studentexamen 2010 och tre år på Centralparkens yrkesinstitut (Keskuspuiston ammattiopisto) och deras datanomlinje. Efter yrkesutbildningen uppstod en period med tid för eftertanke och ett halvt år som arbetssökande. 
- Det kändes väldigt svårt att vara arbetssökande, berättar Isak Sand uppriktigt. Jag är en ganska anspråkslös person som är dålig på att marknadsföra mig själv.

Tankar på att studera vidare föresvävade Isak och utbildningsprogram i bland annat journalistik, språk och översättning fanns i tankarna även om han aldrig hann ansöka om någon studieplats, för parallellt med denna berättelse finns en annan historia som är starkt förknippad med Isaks yrkesbana. 

Bostadsproblematik
- Jag var bara sju år när jag fick min första dator via kommunen, inleder Isak som är barndomsblind. Han tillägger att man normalt får sin första elektroniska utrustning mycket senare, men han är inte riktigt säker på vem som utövade vilka påtryckningar. Sju år var han hur som helst, och det var första gången han kom i kontakt med Rabbe Saxén, sin blivande arbetsgivare på företaget Polar Print. 

Deras kontakt kom att bli kontinuerlig, och när Isak behövde en arbetsplats för sin första praktikperiod under studietiden kändes det naturligt att ta kontakt med Rabbe. Detta ledde i sin tur till att det var Rabbe som tog kontakt med Isak några år senare, 2013, då Isaks utbildning var avslutad. En initial förfrågan om Isaks inställning till eventuellt projektarbete ledde småningom till en träff och den 7 januari 2014 skrev Isak Sand under sitt första arbetsavtal på firman Polar Print där han numera jobbar på heltid. Polar Print, ett företag som är specialiserade på hjälpmedel och datorsystem för synskadade, är förmodligen bekanta för många synskadade i Svenskfinland.
Att Isak inte hade någon lägenhet i Helsingfors och den ständigt överhettade bostadsmarknaden i regionen lät han inte hindra sig från att bli den fjärde av firmans heltidsanställda: ett par veckor jobbade han helt enkelt på distans från sitt hem i Korsholm innan han hade turen att komma fram i stadens bostadskö.
- Att jag hade jobb och inkomst var nog avgörande för mig, jag hade tur på alla plan, säger Isak som idag bor i en etta i Mellungsbacka. 
Jobb via egna kontakter
Sin första betalda semestervecka höll han i juli i år, annars är det åtta timmars arbetsdag som gäller.
- Det är mest översättning jag håller på med, berättar Isak om sina arbetsuppgifter och fortsätter uppriktigt: Ibland är det enformigt och tråkigt såklart, som alla jobb. Men det varierar från dag till dag.
Innan sin anställning hade Isak varit i kontakt med den lokala TE-byrån och diskuterat anställningsfrågor och villkor samt ansökt om och beviljats arbetsmarknadsstöd från FPA. Han har även diskuterat med sin rehabiliteringsrådgivare och yrkesrådgivaren på Synskadades Centralförbund. I denna process ingick bland annat att lista några yrken som Isak skulle kunna tänka sig att jobba med.
- Ärligt talat hade jag inte en tanke på att jag skulle få något jobb via TE-byrån, menar Isak. Jag har hela tiden räknat med att ett eventuellt jobb i så fall skulle skötas via egna kontakter.  Jag menar, vem på ett vanligt företag skulle anställa en blind till sina adb-uppgifter? Vilken arbetsgivare vet hur mycket en synskadad egentligen kan göra på sin dator?

Satsa på praktik
Isak Sand påtalar ett stort informationsbehov bland potentiella arbetsgivare:
- Om vi tittar på samhället idag vet folk att blinda har hundar och vita käppar. Men hur ska de till exempel veta att det finns arbetsredskap som datorer med talsyntes? Tanken att en blind använder dator är utopistisk för en seende och det har jag full förståelse för. 
Arbetsmarknaden är ansträngd, det håller Isak med om. Är det svårt för seende att hitta jobb är det ännu svårare för synskadade. De flesta personer med synskada i hans bekantskapskrets är ännu studerande eller egna företagare såsom pianostämmare eller massörer och snarare än fördomar tror Isak att många stötestenar på arbetsmarknaden helt enkelt handlar om okunskap. Som arbetsgivare vet man inte hur mycket man verkligen kan göra som synskadad. 
Isak Sand tror att man måste söka potentiella arbetsplatser hos sådana arbetsgivare som har haft att göra med synskadade redan tidigare. 
- Ett faktum för vem som helst som söker jobb är att praktikplatser är en bra inkörsport, det lönar sig att satsa på dem. Också ur arbetsgivarens synvinkel är praktikplatsen ett gyllene läge att introducera en blivande anställd till ett jobb, utan att behöva betala för den tiden.

Bild: Isak sitter vid sitt skrivbord med händerna på tangentbordet. 
-----
Nytt projekt skapar förutsättningar för jobb
Text: Sofia Stenlund
Sedan slutet av mars i fjol har frågan om lönearbete för personer med funktionsnedsättning i Svenskfinland sysselsatt projektplanerare Walter Fortelius på heltid. Han jobbar med projektet Aktivera resurser i VATES-stiftelsens regi.
En stor del av projektet handlar om att sprida information, förklarar Fortelius. Vi är inte en praktisk aktör utan det handlar om samordning och samarbete. 
Målgruppen för projektet är svenskspråkiga personer med funktionsnedsättning eller funktionshinder samt långtidssjuka och partiellt arbetsföra personer. Bara den definitionen är inte helt enkel, inte heller att uppskatta hur stort antal personer det handlar om. Att Svenskfinland är ett område med stor geografisk spridning är ytterligare en utmaning. 
- Huvudstadsregionen innebär den största utmaningen, menar Walter Fortelius. Det är svårare att hitta gemensamma intressen än i exempelvis Österbotten som är språkligt mer homogent. 
VATES-stiftelsen grundades år 1993 som en expertorganisation med målsättning att befrämja rekryteringen av personer med funktionsnedsättning, och projektet Aktivera resurser är deras svenskspråkiga satsning. Hittills har arbetet handlat om att ordna och delta i seminarier, skapa nätverk och upprätthålla kontakten mellan olika instanser som kan skapa goda förutsättningar för målsättningen: Att personer med funktionsnedsättning ska få ett arbete med lön.
Bild: Porträttbild av projektansvarig Walter Fortelius i närbild.
-----
Få synskadade får jobb
Text: Sofia Stenlund
Sysselsättningsgraden för personer med synnedsättning är låg, det påvisar alla undersökningar. Situationen har dock blivit något bättre.
Enligt Synskadades Centralförbunds Synskaderegisters utgåva ”Synskadades sociala ställning” 2010 kan man konstatera att andelen heltidssysselsatta personer med synskada stigit från 17,8 procent år 1995 till 21,8 procent år 2000. 
Enligt de senaste siffrorna från 2010 är samma antal 22 procent och antalet partiellt sysselsatta är 19 procent. Arbetslösa är dryga två procent, studerande dryga tre procent och pensionärer 50 procent. Den allra största andelen sysselsatta finns i ålderskategorin 25-44 år där den är 33 procent. Siffrorna gäller alltså de synskadade som registrerats i Synskaderegistret i Finland och utgåvan, som revideras med fem års mellanrum, är från år 2010. 
Jämför man dessa siffror med den övriga befolkningen är andelen sysselsatta 68 procent, arbetslösa sex procent medan 26 procent utgörs av studerande, pensionärer och personer i andra livssituationer.

Samma i Svenskfinland
Vilken forskning finns att tillgå inom Svenskfinland? Via sitt examensarbete som socionomstuderande på Arcada tog Ann-Catrin Tylli, numera rehabiliteringsrådgivare på FSS, kontakt med synskadade som fick berätta om sina tankar och erfarenheter kring anställning och arbete. Arbetet koncentrerade sig till före detta elever från Svenska skolan för synskadade som gått i skolan någon gång mellan åren 1975 och 1990. Samplet var således litet, 21 personer, men tankarna var många och en av siffrorna konstaterade att 60 procent upplevt någon form av diskriminering på arbetsplatsen. 
- Diskrimineringen handlade om allt från anställningsprocessen, huruvida man skulle nämna redan i ansökan att man är blind till att någon inte anställts för att arbetsplatsen inte ville ha in en ledarhund i huset som smutsar ner, berättar Ann-Catrin Tylli.

Integrering positivt
I siffror visade hennes undersökning att 14 % av respondenterna har heltidsjobb. Kontakt med arbetslivet hade dessutom 52 procent av respondenterna, dessa jobbade på frilansbasis och 28 procent jobbade 2-5 dagar på arbetscentral.
- Det finns rådgivning och sysselsättningstjänster för personer med synnedsättning idag, menar Ann-Catrin. Ur ett större perspektiv tror jag att integreringen av synskadade elever gör barn vana med att det finns olika människor i vårt samhälle.
Ann-Catrin tror att problem i anställningsprocesser ofta kan handla om rädsla och okunskap för människor med särskilda behov. Hon tillägger att man idag är mycket mer upplysta och informerade, FSS har sin informatörsverksamhet och redan på daghemsnivå efterfrågas informationstillfällen om personer med synskada. 
Hon citerar en av sina respondenter i sin undersökning:
”Det finns inte en enda modell som passar alla, men ju fler människor som får göra det de är bra på och det som passar deras personlighet desto bättre skulle den här världen se ut. Det här gäller alla, oberoende av synskada eller inte.”
Bild: Ann-Catrin Tylli leende i en soffa med sitt examensarbete i punktskrift i händerna.
-----
Minoriteter och dubbelminoriteter
Text: Cecilia Weckman
Nordiska modeller för intressebevakning och främjandet av minoriteters rättigheter stod på agendan när SAMS arrangerade seminarium kring flerfaldigt minoritetskap.
Den 4-5 juni ordnade SAMS (Samarbetsförbundet kring funktionshinder) i samarbete med Finlands Svenska Handikappförbund, Hanaholmen – Kulturcentrum för Finland och Sverige, THL, Vates Stiftelsen, Pohjola-Norden och Ekvalita Ab ett seminarium under rubriken Minoriteter och dubbelminoriteter - Nordiska modeller för intressebevakning och främjandet av minoriteters rättigheter på Hanaholmen i Esbo. Målsättningen med seminariet var att jämföra och diskutera hur man arbetar med dubbelminoriteter i Norden. Programmet var digert och fyllt av intressanta talare och talturer från hela Norden. 
Jämlikhet är inte matematik
Ordföranden för Finlands Svenska Handikappförbund, Anna Caldén konstaterade i sitt anförande att hon själv som ung, finlandssvensk, kvinnlig politiker med funktionsnedsättning varje dag direkt eller indirekt utsätts för diskriminering. Förutom personliga erfarenheter av dubbelminoriteter har Caldén också jobbat för minoritetsfrågor på ett mer allmänt plan inom handikappförbund och inom politiken. Diskriminering, menar Caldén, bekämpas genom att behandla alla som individer och inte som medlemmar i en grupp.
Eva Biaudet, minoritetsombudsman i Finland, poängterade att dubbelminoriteter utgör mycket små grupper och är därför speciellt svåra att föra statistik över. Jämlikhet är inte matematik. Likabehandling betyder inte att man ska behandla alla lika, utan att man ska ta hänsyn till varje persons utgångsläge, på vilken nivå man startar, påpekade Biaudet. Icke-diskriminering kommer inte av sig själv. Vi måste alla i vardagen välja förhållningssätt som är inkluderande, inte uteslutande.
Nordiska projekt gav modell
Två intressanta nordiska projekt presenterades också under seminariedagarna. John-Ingvard Kristiansen (från Barne-, ungdoms- og familiedirektoratets Avdeling for rettferd og inkludering, Seksjon for sosial inkludering, Norge) ska driva ett samnordiskt treårigt forskningsprojekt om situationen för personer med samisk bakgrund med funktionsnedsättning, eftersom man har kunnat konstatera att ämnet är outforskat och väldigt lite information finns att tillgå om gruppen. Enligt uppskattning finns det i Sverige, Finland, Norge och Ryssland totalt 17 250 samer med funktionsnedsättning. Norge, Sverige, Finland och eventuellt Ryssland är samarbetsparter i projektet som är både kulturellt och politiskt förankrat. 
Målsättningen är att få mer kunskap om och bättre förståelse för målgruppen och på så sätt kunna förbättra förutsättningarna och uppnå bättre livskvalitet för den. Kristiansen hoppades kunna komma tillbaka och berätta om projektets resultat i ett senare skede. 

Mer synlighet och samarbete
Från Danska Handikapporganisationers deltog Sara Kudsk-Iversen för att berätta om deras projekt Dubbelminoriteter. Projektet utgår från en likvärdighetsprincip och målsättningen är att göra upp med fördomar och stereotyper. Viktiga fokusområden är att synliggöra handikapporganisationerna i nya sammanhang, att möta människor på deras planhalva och att försäkra att information och budskap förstås och omsätts i handling. Responsen från deras projektkommuner har varit god, främst för att man ansåg att handikapporganisationerna fått mer synlighet och samarbetet olika organisationer emellan har ökat, vilket har lett till synergieffekter.
Handikappförbunden i Sverige representerades av ordförande Ingrid Burman. Till Handikappförbunden hör 37 olika förbund och sammanlagt ca 400000 individer. Handikappförbunden är en intressepolitisk aktör som verkar på lokal, regional, nationell, nordisk och europeisk nivå.
Burman konstaterade att nordbor med funktionsnedsättning har sämre förutsättningar och lägre grad av delaktighet jämfört med övrig befolkning inom de flesta samhällsområden. Det är problematiskt och en förlust både ur ett mänskligt och ett ekonomiskt perspektiv, menade Burman. I Sverige talar man inte längre om ett tillgängligt samhälle, eftersom det inte ska vara ett specialanpassat samhälle utan det universella samhället ska passa alla. Burman påpekade också att i Sverige, Norge och Danmark är handikappråd i kommunerna lagstadgade, medan de i Finland är en rekommendation. Knappt hälften av kommunerna i Finland har handikappråd. 

Likheter och trender
Burman betonade de likheter som finns mellan de nordiska länderna och nämnde den nordiska välfärdsmodellen som är en värdegrund bl.a. för val av samhällets satsningar på levnadsförhållanden för personer med funktionsnedsättning. Det finns gemensamma trender inom handikappsektorn i Norden: ökat fokus på rättigheter, ökad betydelse av IT, ökad andel äldre, ökad konkurrens om resurserna, ökad marknadsorientering, fortsatt utanförskap i skolan, fortsatt utanförskap på arbetsmarknaden, ökad mobilitet. Många av trenderna står i konflikt med varandra. Ett mer inkluderande samhälle kräver att vi öppnar upp och inte kategoriserar personer, avslutade Burman. 
I paneldiskussionen under rubriken Vad är situationen i Norden för minoriteter och dubbelminoriteter? deltog Stina Sjöblom, THL (Finland), Ulrika Krook, SAMS (Finland) och Ingrid Burman, Handikappförbunden (Sverige). Bl.a. sysselsättningsfrågor diskuterades och Burman konstaterade att vid sysselsättandet av personer med funktionsnedsättning pratar man mycket om personens bristande arbetsförmåga, medan man annars i sysselsättningsfrågor poängterar en persons kompetenser. 

Øystein Spjelkavik, forskare på Work Research Institute i Norge konstaterade att sysselsättningen av personer med funktionsnedsättning är problematisk i Norge, liksom i Norden och i de flesta EU-länder. Ofta vill arbetsgivare anställa personer med funktionsnedsättning, men de behöver praktisk hjälp och information. Spjelkavik betonade betydelsen av job coaching, både för arbetsgivare och arbetstagare, det har visat sig vara en effektiv metod för att sysselsätta personer med funktionsnedsättning. 
Muluken Cederborg, styrelsemedlem i SAMS konstaterade i sina avslutande ord att vi under seminariet fått god vägkost på vandringen för att uppnå ett universellt samhälle som passar alla.
Bild 1: Eva Biaudet står i talarstolen och sveper med vänsterhanden. Bredvid henne sitter två teckenspråkstolkar som jobbar.
Bild 2: Ett tjugotal personer som sitter i publiken och lyssnar på föredragen med tankfulla miner.
-----
Projekt Kibreli ger självförtroende och respekt
Text: Laila Saleh
I Tanzania blir funktionshindrade ofta åsidosatta eller undangömda från samhället. Finlands svenska pingstmissions projekt Kibreli vill ändra på detta och ordnar därför seminarier för synskadade så att de kan få praktisk kunskap och lära sig om sina rättigheter.
Genom projektet Kibreli – stödprogram för synskadade, som har sin verksamhet i Tanzania, ordnas seminarier regelbundet för synskadade. I februari hölls ett seminarium i Arusha. 30 synskadade personer, både unga och gamla från olika närliggande distrikt, deltog i seminariet.
Entreprenörskap populärt ämne 
Under seminariet hann man behandla olika teman, såsom entreprenörskap, HIV/Aids, bashälsovård och teknologi. Arrangörerna uppger att entreprenörskap var det tema som flest personer var intresserade av. Genom att lära sig hur man kan starta upp en egen affärsverksamhet kan synskadade personer, som ofta blir åsidosatta i det tanzaniska samhället, ta tag i sin utsatta situation och få en egen inkomst.
Många deltog för första gången på ett av projektets seminarium och responsen var god. Flera önskade att ett till seminarium skulle ordnas för dem i år.

Anna deltog för andra gången 
Anna Kulaba Msekela är en av deltagarna som har fått uppleva en stor förändring i sitt liv tack vare det hon lärde sig på seminariet. Hon är 46 år gammal och kommer från Arusha. Första gången hon deltog i ett seminarium var 2010.
 - Jag blev uppmuntrad att söka jobb och idag är jag anställd av madrassfabriken i Arusha.
Anna säger att hon kom till seminariet igen för att lektionerna är så intressanta. 
- De hjälper mig att bredda mitt tänkande. Seminarierna motiverar oss till att bli självständiga.

Anna vann samhällets respekt 
Anna berättar att hon upplevt diskriminering på grund av hennes synskada.
- Det är vanligt överallt men vid seminariet behandlar ni oss väldigt bra, alla uppskattar ert sätt att bemöta oss. Det är efter att jag deltog i det första seminariet som jag började acceptera mig själv såsom jag är och fick självförtroende. Efter att jag fick jobb har samhället börjat respektera mig. Men samhället behöver fortfarande medvetandegöras så att människor med funktionshinder kan bli accepterade.
Anna hoppas att seminarierna ska fortsätta ordnas så att alla synskadade i Tanzania kan få delta i dem och så att andra ska få uppleva samma förändring som hon fick uppleva.
Bild 1: En gruppbild av ett tjugotal tanzanier av olika ålder och kön, många av dem leende och några håller i vita käppar.
Bild 2: En närbild på Anna Kulaba Msekela.

Fakta: Projekt Kibreli
Finlands svenska Pingstmission (FSPM) samarbetar med Free Pentecostal Church of Tanzania kring understödandet av projektet Kibreli – stöd för synskadade. 
Projektet får understöd av Finlands utrikesministerium via Frikyrklig Samverkan och FSPM. 
Ca 200 – 300 personer deltar i seminarierna varje år och dessutom får ca 6500 personer ta del av litteratur för synskadade varje år.
www.frikyrkligsamverkan.fi
www.fspm.fi
-----
Annons: Allting är möjligt – Kaikki on mahdollista
Vi vill fånga Er uppmärksamhet på projektet Allting är möjligt – Kaikki on mahdollista som går av stapeln i slutet av 2014. Projektet betonar styrkan i samarbetet över språkgränser, mellan kommunala aktörer och tredje sektorn, här tror vi att just NI är en viktig resurs!
Vad? 
Funktionshinderorganisationerna i Vasa arrangerar ett evenemang på Internationella handikappdagen där Mikael Andersson från Sverige, som lever utan armar och ben, kommer att vara huvudtalare och inspiratör. Jukka Jokiniemi är vår andra inspiratör som kommer att föreläsa på finska om hur ingenting är omöjligt. Vikten av att bemöta varje människa enskilt som individ och att hitta lösningar som fungerar är det vi vill förmedla med evenemanget. Vi tror det är viktigt att få rätt och saklig information om hur man bemöter personer med olika funktionsnedsättningar samt hur ge och få rätt sorts hjälp och stöd. 
Det kommer att arrangeras en mässa under evenemanget var det finns möjlighet att bekanta sig med olika aktiviteter, förevisning av hjälpmedel och mycket mer.
När? 3.12.2014 på Internationella handikappdagen
Var? Botniahallen
För vem? Vi vill nå en bred publik. Vi önskar att beslutsfattare, föreningsaktiva, personer med funktionsnedsättning, anhöriga, professionella, studerande inom det sociala området och grundskolor får nya infallsvinklar, information och inspiration. Föreläsningarna simultantolkas till det andra inhemska språket.  
Vi vill spränga fördomar och hoppas genom projektet väcka inspiration och ge upphov till ny kunskap. Vi tror att det på lång sikt bidrar till att förhindra att fördomar uppstår i första taget. Vi tror att skolor och studerande är en viktig målgrupp för detta projekt.  
Arrangörer och samarbetsparter: Vasanejdens föreningar r.f., Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade r.f., Vasa stads handikapp- och tillgänglighetsombud, Handikapprådet i Vasa, Handikapprådet i Korsholm, Finlands Svenska Handikappförbund, Korsholms kommun, Folkhälsan, Vasa stad, Svenska Österbottens Anhörigförening r.f., Vasanejdens Andningsförening r.f., Svenska hörselskadade i Vasanejden r.f.
-----
Annons: Upprop till förbundets medlemmar 
Valberedningsutskottet meddelar: Förbundets medlemmar uppmanas att söka lämpliga kandidater till förbundets styrelse. Vid kommande höstmöte väljs viceordförande för de två kommande åren samt två ledamöter för de tre kommande åren.

I tur att avgå är följande:
Viceordförande Kenneth Ekholm från Svenska Synskadade i mellersta Nyland r.f., samt följande ledamöter, Tor Hanner från Svenska Synskadade i Västnyland r.f. och Leif Karp från Vasa Svenska Synskadade r.f. 

I styrelsen fortsätter:
Ordförande Bengt Ahlvik från Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f., samt följande fyra ledamöter:
Karl-Oscar Skogster från Svenska Synskadade i mellersta Nyland r.f.
Ann-Britt Mattbäck från Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f.
Anders Nyberg från Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f.
Fredrik Lindeman från Ålands Synskadade r.f.

Varje förening har sitt eget valombud till vilket medlemmarna i föreningen anmäler sina kandidater. Valombudets suppleant hjälper till.

Följande valombud och suppleanter är utsedda av vårmötet för denna period: 
Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f.
Pehr Ahlstedt, ordinarie, tfn 050-563 3433
Leif Nybohm, suppleant, tfn 050-300 1025
E-post: leif.nybohm@multi.fi

Vasa svenska synskadade r.f.
Andreas Kanto, ordinarie, tfn 050-537 6110
E-post: andreas.kanto@gmail.com
Patrik Paulin, suppleant, tfn 045-330 4468
E-post: patrik.paulin@netikka.fi

Ålands Synskadade r.f.
Birgit Kroneld, ordinarie, tfn 0457-530 1089
E-post: kroneld@aland.net
Fjalar Nylund, suppleant, tfn 040-705 1638
E-post: fjalar.nylund@aland.net

Åbolands Synskadade r.f.
Gun Fröberg, ordinarie, tfn  040-833 6630
Birgitta Storbacka, suppleant, tfn 040-586 7179
E-post: birgitta.storbacka@gmail.com

Svenska Synskadade i Västnyland r.f.
Birgitta Nordström, ordinarie, tfn 044-336 8060
E-post: birgitta.nordstrom@brev.fi
Gösta Sevon, suppleant, tfn 019-241 2996

Svenska Synskadade i mellersta Nyland r.f.
Monica Andersson, ordinarie, tfn 045-274 3580
Bjarne Westerlund, suppleant, tfn 040-010 0542
E-post: bjarne.westerlund@elisanet.fi

Svenska Synskadade i Östnyland r.f.
Paulina Hannus, ordinarie, tfn 040-596 1196
E-post: phannus@gmail.com
Stina Roms, suppleant, tfn 0400-596 250
E-post: stina.roms@pp1.inet.fi
Den sista anmälningsdagen är den 10.10.2014.
Höstmötet hålls den 22-23.11.2014.
-----
Aktuellt
Ny utbetalningsdag för handikappförmåner
Från och med november börjar handikappförmåner utbetalas den 7:e dagen i månaden. 
Handikappbidrag för personer under 16 år eller för personer över 16 år, vårdbidrag för pensionstagare och kostersättning i samband celiaki utbetalas fr.o.m. november den 7:e dagen i månaden. Om den 7:e inte är en bankdag utbetalas förmånen föregående bankdag.
För närvarande är betalningsdagarna graderade till tre (4:e, 14:e och 22:a dagen) enligt initialbokstaven i efternamnet.  Förändringen berör cirka 339 000 mottagare av förmåner. Om den sjunde dagen inte är en bankdag betalas handikappförmånen föregående bankdag. FPA informerar alla mottagare av förmåner om ändringen av betalningsdag per brev.
Övergången till en betalningsdag skapar klarhet i betalningen av förmånerna. Samtidigt förenklas överföringen av statsmedel till FPA för utbetalning av handikappförmåner.
En och samma betalningsdag vid utbetalning av folkpension och fronttillägg infördes redan i fjol höstas. Avsikten är att införa samma betalningsdag för FPA:s samtliga förmåner för att skapa klarhet och behandla mottagare av förmåner lika allteftersom som FPA:s datasystem uppdateras.
Statsrådets förordning om ändring av betalningsdag utfärdades den 12 juni. 
Förordningen träder i kraft den 15 oktober 2014, och den första gången handikappförmånerna betalas ut enligt det nya systemet är den 7 november.
Källa: FPA
---
Soini och Lipponen läste in talbok
En rad politiker, TV- och radioröster samt skådespelare har bidragit till produktionen av den finskspråkiga talboken Kuka puhuu? (Vem talar?). Bland inläsarna finns Aku Hirviniemi, Paula Risikko, Timo Soini och Jenni Haukio. Boken är en påminnelse om de jobb Synskadades Centralförbund och specialbiblioteket Celia utför. Inläsarna är: Paavo Arhinmäki, Jari Aula, Jenni Haukio, Aku Hirviniemi, Hellevi Härkönen, Arvi Lind, Paavo Lipponen, Sirpa Pietikäinen, Anja Pohjola, Eva Polttila, Paula Risikko, Esko Salminen, Timo Soini, Pertti Sveholm och Jutta Urpilainen. Boken finns till utlåning hos Celia.
Källa: SCF
---
Ny handbok om elevens rättigheter
Känner du till vilka rättigheter eleven har i Finland? Det kan kännas förvirrande att hålla koll på vad lagen säger om rutinerna i skolan. Därför har SAMS tillsammans med Hem och Skola gjort en liten handbok om elevens rättigheter.
En ökad kunskap om det juridiska kring elevens rättigheter bidrar till en bättre skola för alla. En rektor eller lärare är en tjänsteman som i vissa frågor fattar myndighetsbeslut. Det är viktigt att både elever, föräldrar och alla lärare åtminstone ytligt känner till det som lagstiftningen säger om elevens rättigheter. SAMS – Samarbetsförbundet kring funktionshinder och Hem och Skola utger nu ett nytt material kallat ”Elevens rättigheter” som ger läsaren en överblick och insikt i vad som skall beaktas i en god skola.
Juridiken i skolfrågor är inget hot utan är samhällets sätt att skapa regelverk för skolan så att den ger alla elever, också dem t.ex. med funktionsnedsättningar, förutsättningar att ha en god skoltid. Det här understryker Ulrika Krook som arbetar som juridiskt ombud på SAMS som ofta får frågor som berör skolan. Ibland saknas kunskapen om lagstiftningen ute i skolorna och därför är bra att öka kännedomen om vad som borde beaktas i skolvardagen. Det är juristerna Ulrika Krook och Erik Munsterhjelm som tillsammans författat texten om elevens rättigheter.
Förbundet Hem och Skola tog initiativet till att skapa materialet då inget motsvarande tidigare har funnits, berättar verksamhetsledare Micaela Romantschuk.  Vanliga föräldrar och också lärare upplever att det juridiska kring skolfrågorna är svårgripbart. Därför tyckte vi på Hem och Skola att det är viktigt att berätta om elevens rättigheter på ett sätt som klargör många grundläggande frågor utan att för den skull gå in på detaljnivå. Frågor som tas upp i materialet på 26 sidor är t.ex. frågan om skolresor, elevvården, val av skola, elevens rättskydd och olika stödformer. Materialet kan användas i samband med skolans föräldramöten då man tar upp skolans trivselregler. ”Elevens rättigheter i Finland” hittas på www.samsnet.fi i elektroniskt format.
Källa: SAMS
-----
Finland vann silver i målbolls-VM
VM i målboll avgjordes i Esbo den 26 juni till 6 juli i år. VM-tävlingarna var ett av de största och mest betydelsefulla handikappidrottsevenemangen som ordnats i Finland. Finland nådde en hedervärd silverplats i herrklassen då Brasiliens vinst med 9-1 gjorde dem till världsmästare för första gången. År 2010 var situationen den motsatta då Finland vann över Brasilien. I damklassen vann USA över Ryssland i årets målbolls-VM med 3-0. 
VM-tävlingarna ordnas vart fjärde år och i år deltog 16 länder i herrklassen och 12 lag i damklassen.
------
Telefonväxeln vid FSS kansli upphör
Från och med juli 2014 har FSS kansli ingen växelfunktion. Det här innebär i praktiken att de flesta 09-nummer försvinner, förutom det nuvarande växelnumret 09-6962 300. De samtalen styrs till kanslistens mobiltelefon, men man kan inte kopplas vidare därifrån. Från och med juli gäller alltså endast personalens direktnummer, en lista på dem följer nedan. Personalens direktnummer finns också på FSS hemsida.

Organisationsledare
Matthias Jakobsson
044 080 8004

Ekonom
Nicolina Bergström
050 382 7414

Kanslist
Tina Dunderfelt
09-6962 300
044 712 3020

Chefredaktör
Sofia Stenlund
044 712 3017

Taltidningsredaktör
Susanna Antell
050 520 3020

Kommunikationschef
Cecilia Weckman
044 712 3013

Punktskriftsansvarig
Tessa Bamberg
044 712 3024

Projektansvarig
Johan Pyy
044 712 3012

Rehabiliteringskoordinator
Yvonne Huhtala
050 341 0010

Rehabiliteringsrådgivare (huvudstadsregionen och Östnyland)
Ann-Catrin Tylli
040-511 3345

Rehabiliteringsrådgivare (huvudstadsregionen och Västnyland) 
Britta Nyberg
Genvägen 4
10600 Ekenäs
050-561 29 51

Rehabiliteringsrådgivare
(Åboland och Åland)
Chatrin Kotka 
Eriksgatan 5 A 9
20110 Åbo
040-511 3346

Rehabiliteringsrådgivare
(Österbotten)
Ulla-Britt Ingman
Vasaesplanaden 17, 3 vån.
65100 Vasa
050-561 2950
-----
Aktuellt i distrikten

Vasa svenska synskadade
Sommarutflykt till Strömsö, onsdag  20.8 kl. 13. Gratis buss från Lyktan avgår kl. 12.30. Guidning på området vid Strömsö i Vasa både inom- och utomhus. Därefter får vi fritt ströva omkring på området och avnjuta den egna medhavda matsäcken antingen på altanen till Strömsövillan eller ute på gräsmattan om vädret tillåter. Sista anmälningsdag är 18.8 före kl. 14 till Febe på tfn 045-321 3320.
Trivselcafé Mimosel i samarbete med Folkhälsan, startar på nytt med höstens verksamhet onsdag 27.8 kl. 13-15 på Lyktan med Tina Back och Maj-Britt Aspö som ledare. Trivsamt program med gäster och överraskningar samt kaffe med tilltugg. Därefter fortsätter Mimosel varannan onsdag fram till och med den 17.12.
Varmt välkomna med både nya och gamla deltagare!
Nytt under hösten är att ordförande Andreas Kanto kommer att ha kontorstid på verksamhetscentret Lyktan till att börja med 1:a och 3:e måndagen i månaden med början 1.9 kl. 9-14. Passa på tillfället om du undrar över någonting och gärna vill diskutera med Andreas. Hans tfn är 050-537 6110.
IT-undervisningen mjukstartar måndag 1.9 kl. 10-12. Alla som är intresserade ombeds kontakta Andreas Kanto som är ansvarig för IT-undervisningen eller komma direkt till Lyktan. Därefter fortsätter IT-undervisningen varje måndag. Välkomna med!
Vattengymnastik i samarbete med Folkhälsan inleder höstens verksamhet i Folkhälsans hus i Smedsby söndagen den 7.9. Grupp 1 kl. 12-12.45 och grupp 2 kl. 13-13.45. Anmäl er gärna på förhand till Febe och meddela samtidigt vilken grupp ni vill delta i.
Den övriga verksamheten, såsom stolgymnastik och punktskrift återkommer vi till i nästa nummer av FS. Följ också med på medlemsbandet, samt tidningarnas föreningsspalt och Torgplatsen i Vasabladet 6.9.
Medlemsträffen i september ordnas som en seminariedag på Lyktan, lördag 20.9 kl. 11–15 med Mary Andrén-Pada. Tema för dagen: ”att möta förändring – sorg eller glädje”. Föreläsning, lunch och kaffe, diskussion i grupper, sammanfattning och avslutning av dagen. 
Dagen är gratis – välkommen med och lyssna till en fängslande föreläsare!
Sista anmälningsdag är onsdag 17.9 före kl. 14.
Styrelsen planerar för en studie/spa resa till Estland i oktober. Exakt tidpunkt och pris meddelas senare. Resan är tänkt som en femdagars resa måndag – fredag. Mera info på medlemsbandet och i nästa FS.
Upprop till alla medlemmar! FSS söker nya medlemmar till sin styrelse. Fundera och meddela ditt förslag till föreningens valberedningsutskott. Kontakta Andreas Kanto, ordinarie tfn 050-537 6110 eller Patrik Paulin, vice tfn 045-330 4468 så fort som möjligt. Kandidaternas namn bör skickas till FSS senast 10.10.
FSS höstmöte hålls 22-23.11.
Torsdag 20.11 kl. 19 besöker vi Wasa Teater för att se höstens storsatsning. Kom och ta del av Ann-Louise Bertells och Patrik Backs dramatisering av Leif Sjöströms kända serie  Folkets Dagblad. Vi har reserverat 15 platser på rad 3 och 4, samt 5 platser på rad 10. Föreställningen syntolkas. Pris 20 euro och ledsagare gratis. Reservera din plats i tid!
Sista anmälningsdag 12.11 före kl. 14.
Redan nu kan vi meddela att vi tillsammans med vännerna i NÖSS har bokat platser till musikalen Mamma Mia på svenska Teatern i Helsingfors 6-7.2 2015.
Resan görs i samarbete med Oravais Trafik som reserverat A-platser på parketten till oss. Föreställningen syntolkas. Mera info senare, men pricka in tiden i din kalender och reservera gärna din plats redan nu – först till kvarn, som det heter...

Styrelsen och Febe önskar alla ett skönt slut på sommaren och en aktiv och givande höst!
Undrar du över någonting, tveka inte utan ta kontakt med oss!
Distriktssekreterare Febe Mörk, tfn 045-321 3320 eller ordförande Andreas Kanto, tfn 050-537 6110.
Alla anmälningar görs till Febe under kontorstid, måndag – torsdag kl. 9-14 på tfn 045-321 3320 eller per e-post: vasasynskadade(at)gmail.com. 
Du hittar även info om oss på 
http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: 
https://www.facebook.com/vasasynskadade
-----
Åbolands synskadade
Vi vill tacka alla som deltagit i sommarens aktiviteter och resor (nedan nämnda) för trevliga stunder med glada miner, goda skratt samt minnen från dessa:
Mariehamnsresan med Mellis och Västis. Ett VARMT STORT TACK till Ålands synskade som tog emot oss och ordnade en jättetrevlig vistelse med samvaro och guidning på Ålandet.
Raseborgs sommarteater tillsammans med Hörsel.
Konstens natt i Åbo.
Kanonseglatsen med Eugenia.
Nu planerar vi hösten och vinterns träffar och händelser vilka vi återkommer till via medlemsbandet och tidningen FS.
Med önskan om en lång och vacker höst
Styrelsen och Håkan
-----
Svenska synskadade i Mellersta Nyland
Vi vill tacka alla våra medlemmar för en trevlig vårtermin på Hörnan.
Vår verksamhet fortsätter igen den 18.8 med måndagsträff kl. 13.00. Då står öppet mingel på programmet.
Måndagen den 25.8 kl. 13.00 blir det frågesport eller Bingo i Hörnan.
Torsdagen den 28.8. kl. 17.00 fortsätter vi med ungdomsträffen. 
Tema: vi lagar middag tillsammans.
Måndagen den 1.9. kl. 13.00 hälsar Lasse Liemola på oss i Hörnan med sång.
Söndagen den 7.9. Medlemskryssning med Tallink Silja.
Måndagen den 8.9 kl. 13 Shoppingtur med Nina till Iittalas factory outlet.
Tisdagen den 9.9. kl. 16.30 Bokcirkel, författaren Ann-Mari Lindberg besöker Hörnan och berättar om sin bok ”Pappa vet bäst” (Sahlgrens förlag). 
Boken finns på Celia.
Måndagen 15.9. kl. 13.00 stolgymnastik med Mari.
Måndagen 22.9. Kerstin Liemola besöker Hörnan och berättar om sitt jobb som Helsingforsguide och tar oss på en berättarresa runt Helsingfors.
Torsdagen 25.9. Irländsk afton med musikduon ”Geal” som spelar harpa och flöjt. Förhandsanmälan.
Måndagen 29.9. kl. 13.00 Ringdans med Wim.
Programmet och närmare information om evenemangen uppdateras fortlöpande på medlemsbandet samt hemsidan. Du hittar oss även på Facebook.
Abba-musikalen ”Mamma Mia” på Svenska teatern lördagen 10.1.2015, kl. 13.00.
Vi har bokat cirka 30 platser till musikalen ”Mamma Mia” på Svenska teatern lördagen den 10.1.2015.
På grund av stor efterfrågan löses biljetterna ut redan i september. Boka din biljett via kansliet allra senast tisdagen den 9.9. 
Biljetterna kostar 50 euro per person. Din bokning är bindande och biljetten betalas in på SsmN r.f. konto: Den Danske Bank FI5980001400971090 inom 14 dagar från och med bokningen.
-----
Svenska synskadade i Östnyland
Svenska Synskadade i Östnyland r.f :s distriktssekreterare Catharina Ståhlberg är på Kajutan alla tisdagar kl 9-13, tfn 581 115.
Har du problem eller frågor om PratSam kontakta Fredrik Lundin tfn 045 113 4082 och har du IT-problem eller frågor ring IT-stöd person i Östra Nyland Rolf Gustafsson tfn 040 539 2525.
-----
Norra Österbottens svenska synskadade
Efter en solig och varm sommar inleder vi verksamheten igen inom NÖSS.
Mimosel i Karleby startar med sina träffar på Emeliehemmet, måndagen 8.9 kl 13 – 15. Det finns möjlighet att äta lunch från kl 12, för den som vill. Hoppas att den nya eftermiddags-tiden passar bättre, välkomna med! hälsar ledare Monica Bergdahl.
Mimoselgruppen för damer med Ann-Mari Ekstrand som ledare, träffas onsdagen 10.9 kl 13 på Fyren. 
Vattengymnastiken på Östanlid i samarbete med Folkhälsan startar onsdagen 17.9, grupp 1 kl 11.45 och grupp 2 kl 12.30. 
Avslappnings- och balanskursen med Peter Appel inleds torsdagen 18.9 kl 10.30 – 12.00 på Fyren. 
I stället för sedvanlig föreningsträff  arrangerar vi ett seminarium kring dialekter, tisdagen 23 septemer kl 13 – 16 vid Öja Byacenter. Anmäl er till Fyren, tfn 7234 880 eller 050-3795 658. ”Tå vi ha hadd en råsk heit’an somar, så far vi ti Öja stjärigååle åsta svalk åv oss, ni är gårr väälkomi allihopa”!
Mera information om verksamheten i medlemsbandet och föreningsspalten i Österbottens Tidning på lördagar eller på www.fss.fi under länken distriktsföreningar och Norra Österbotten.
Med önskan om en solig och skön sensommar!
Styrelsen och Ann-Sofie
-----
Ålands synskadade 
Aktiviteter
Borstbindningskursen och Punktskriftskursen på Ankaret startar till hösten, mera info i lokaltidningarnas kalendrar samt i taltidningen.
Boccian på Ankaret startar till hösten. Mera info om höstens tider i lokaltidningarnas kalendrar samt i taltidningen.
Simningen på Folkhälsans Allaktivitetshus startar igen fredagen den 5 september kl.12-13. Kom ihåg att anmäla ert intresse till Bettina på tfn 19670.
Möjlighet att komma ut på en cykeltur kan nu erbjudas då en tandemcykel finns att låna på Ankaret , hör av er till Bettina på tfn 0457-3438950 för mer info. 
Syntolkning
Syntolkningen fortsätter som vanligt med teaterbesök och biobesök. Har du önskemål, hör av dig till organisationssekreterare Bettina Gröning. 
Syntolkad fotboll på Wiklöf Holding Arena, datum och tider meddelas i lokaltidningarnas kalender samt i taltidningen.
Kontaktuppgifter:
Organisationssekreterare, Bettina Gröning finns anträffbar på Ankaret, Johannebovägen 7, måndag – tisdag, torsdag – fredag kl.9.00 – 13.00.
Telefonuppgifter:
Ankaret, tfn 018-19670
Mobil: 0457 34 38 950
E-post: aland.syn@aland.net
Organisationssekreterare Bettina Gröning
-----
Svenska synskadade i Västnyland
Höstterminen börjar med månadsträff som undantagsvis infaller en  fredag, dvs. den 12 september  2014 kl. 13.00 i Lyan, Prästängsgatan 12, Ekenäs.
Vi får besök av representanter från FSS’ styrelse och personal och kan ställa frågor till dem. På programmet står även musik samt givetvis kaffet och samvaron och aktuell information.
Anmälning senast  torsdagen den 11 september till Eeva  Hanner, tfn 050-595 4946  eller till Birgitta Nordström, tfn 044-336 8060. 
Välkommen med!         
-----
Kontakt
Funderar du på något kring FSS?
Tveka inte att ta kontakt för att diskutera dina tankar med oss. Vi finns här för din skull!
Ordförande Bengt Ahlvik: 044-777 8694 (telefontid tisdagar 14-16)
E-post: bengt.ahlvik@fss.fi
Verksamhetsledare Matthias Jakobsson
Telefonnummer: 044 080 8004
E-post: matthias.jakobsson@fss.fi
Vi lyssnar på alla tankar och idéer om vårt förbund!
-----
Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f. FSS är en sakkunnigorganisation för och av personer med olika synskador. Vårt centralkansli SynVillan finns i Helsingfors.

Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f. söker en IT-ansvarsperson 
med ansvar bl.a. för koordinering av vår IT-verksamhet och utbildning av våra IT-stödpersoner i synskaderelaterade hjälpmedel. Jobbet är mångsidigt och varierande, och lättast att sköta om du har goda IT-kunskaper, erfarenhet av undervisning och är tekniskt intresserad. Lämplig utbildning är t.ex. datanom.
Anställningsförhållandet är på heltid på två års tidsbundet avtal med möjlighet till förlängning, med början så fort som möjligt. 
Är du intresserad? Sänd in en fritt formulerad ansökan med löneanspråk till organisationsledare Matthias Jakobsson, matthias.jakobsson@fss.fi senast fredagen den 29.8.2014.

Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf (FSS) är en organisation av svenskspråkiga synskadade i Finland. FSS verkar för att svenskspråkiga synskadade i Finland ska uppnå full samhällelig delaktighet och jämlikhet i socialt, kulturellt och ekonomiskt hänseende. FSS har cirka 1000 synskadade personmedlemmar. Läs mer på www.fss.fi.
-----