Synvinkel nr 5, 2020
———
Synvinkel är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 8 nummer/år i svartskrift, punktskrift, som taltidning och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 109. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300. Chefredaktör: Henrika Jakobsson Tfn 044 712 3017, e-post: henrika.jakobsson@fss.fi. Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören. 
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
———

———
Ledare: Vi lever med tiden
Text: Camilla Blomstedt, kommunikationschef
Under högsommaren kände jag mig lugn inför hösten. Finlands åtgärder för att tackla Corona epidemin hade burit frukt och det fanns dagar med noll nya smittade. Den allmänna atmosfären var lugn och positiv, och just då kändes det fullt möjligt att kunna fortsätta med vanlig verksamhet igen på hösten.
Nu i slutet av augusti när samhället är i rörelse igen efter sommarvilan blir jag påmind om realiteterna. Epidemin är ännu inte över, och vi får alla töja på tålamodet, fantasin och tekniska kunskaperna för att anpassa vår verksamhet och våra egna vanor an efter situationen. Ansiktsmasker har blivit en del av arbetsvardagen då vi är i närkontakt med andra – något man inte kunde ha föreställt sig ett år sedan. För att undvika större gruppsamlingar kan digitala möten och träffar ersätta de fysiska. Som exempel på digital verksamhet startar en ny studiecirkel i punktskrift där deltagarna deltar via dator från det egna hemmet.
Övergången till digitala verksamhetsplattformer är inte unikt för FSS – flera organisationer och arbetsplatser har tagit det så kallade digitala klivet. Trots att digitalisering inte är problemfritt är steget som tagits under våren ändå en positiv följd av den annars så otrevliga tiden vi just nu lever i. Teknisk utveckling har redan länge setts som en positiv utveckling som bland annat kan ge nya jobbmöjligheter för personer med funktionsnedsättning. En forskargrupp vid Norden Välfärdscenter menar att covid19 kan ha gett en ytterligare puff för ett flexiblare och mer inkluderande arbetsliv.
Tekniska utvecklingen möjliggör inte enbart arbetsmöjligheter, utan även en smidigare vardag. Som bäst håller till exempel Svenska YLE på att utveckla röststyrda applikationer för att bland annat personer med synnedsättning ska enkelt och behändigt kunna använda YLE:s tjänster och ta del av nyhetsinnehåll bara med hjälp av röskommandon – på finlandssvenska!
Den digitala världen har alltså mycket att erbjuda, men för att alla ska gynnas av digitaliseringen på individuell och samhällelig nivå krävs också att alla verkligen har förutsättningar och kunskaper för att delta. Detta gör att det IT-stöd FSS erbjuder fortsättningsvis är oerhört viktigt – om inte ännu viktigare än förut.
Pandemin har visat att världen i dag är rätt så liten – global rörlighet gör att det inte går att undvika att komma i kontakt med andra. Digital delaktighet är likaså snabbt och gränslöst. Att utnyttja de tekniska möjligheterna som finns till förfogande i vardagen kan göra livet lättare och till och med vara livsförändrande.
Jag ser med hopp på att vi överkommit pandemin fort och i nära framtiden. Lika hoppfullt ser jag på att ingen blir utanför det digitala, utan tvärtom, att det öppnar nya dörrar för var och en.
———
FSS punkttidningar görs med glädje
Text: Henrika Jakobsson
I våras lade redaktörerna Tessa Bamberg och Susanna Antell på ett extra kol och producerade ett överraskningsnummer till prenumeranterna av FSS punktskriftstidningar. 
– Vi ville överraska läsarna med en extra tidning när alla ändå satt hemma på grund av Corona, berättar Tessa Bamberg. 
Den extra tidningen togs väl emot och vem vet, det kanske blir överraskningar i framtiden också, menar redaktörerna. När normalläge råder utkommer det regelbundet tre tidningar i punktskrift, alla med olika målgrupp. 
Oss emellan är en lättsam tidning med kortare artiklar och glesskrift som lämpar sig väl för nybörjare medan Intermezzi är för mer avancerade punktskriftsbrukare. 
– Vi vill erbjuda mångsidigt innehåll som tilltalar alla åldersgrupper med fokus på finlandssvenskt material, berättar Tessa. 
Eftersom en synnedsättning är ett informationshandikapp går mycket av den andra skrivna informationen förbi målgruppen. Celia erbjuder talböcker och många privata leverantörer erbjuder e-böcker men tidskrifter på svenska i punktskrift finns det inte utöver FSS publikationsutbud. 
- I våra tidningar plockar vi artiklar och reportage från andra tidningar och tar pulsen på vad som händer i samhället just nu, berättar Susanna Antell.
- Vi skriver också egna artiklar och delar med oss av tips och vardagstrix, som hur man tvättar mikron med vinägervatten eller lagar dom bästa våfflorna, fortsätter hon. 
Printern på köksbordet
Till skillnad från förbundets egen organisationstidning Synvinkel behandlas inte synskadaderelaterade ämnen i punkskriftstidningarna utan de återspeglar vad dagstidningar och tidskrifter skriver om, med tonvikt på Svenskfinland. 
Både Bamberg och Antell har jobbat med tidningarna i många år och en del av arbetet handlar om att utveckla tidningarna.
– Vi har regelbundet möten för att fundera på innehållet i tidningarna och på hur de kunde bli ännu bättre, säger Tessa Bamberg. 
En hel del har förändrats sedan 90-talet då produktionen av punktskriftstidningarna kom igång. 
– I början gjorde jag punktskriftstidningarna i form av extraknäck. Senare kom det ett punktskriftsprojekt och produktionen av tidningarna blev en del av den ordinarie verksamheten. 
Bamberg minns hur hon printade ut de första tidningarna vid sitt eget köksbord och släpade pappersbuntarna till kontoret för att stansas ihop och skickas med posten.
– Idag trycks Oss emellan i betydligt större upplaga på tryckeriet vid Näkövammaisten liitto, berättar hon. 
Prenumeranter i hela Norden
På 2000-talet fanns ett behov av en punktskriftstidning som motsvarade de mer erfarna punktskriftsläsarnas behov och då grundades också tidningen Intermezzi. I Intermezzi finns bland annat längre reportage och artiklar och tidningen är skriven med tätare punktskrift. Intermezzi innehåller också artiklar som är exklusivt skrivna av frilansande journalister. Prenumeranten kan välja mellan att prenumerera på tidningen i fullskrift eller med förkortningar. 
Läsarkretsen består främst av FSS medlemmar men också finskspråkiga och andra nordbor är välkomna att prenumerera på tidningarna. För tillfället är läsarna utspridda över hela Norden och fler läsare hittar tidningarna varje år. 
– Om man till exempel är finskspråkig och vill öva upp sin svenska är det en ypperlig chans att prenumerera på en eller flera av våra tidningar, berättar Tessa. 
Också personer som gått kursen punktskrift för seende kan prenumerera på tidningarna för att upprätthålla sina kunskaper i punkskrift.
–Man behöver inte vara medlem i FSS för att bli prenumerant och avgiften är väldigt skälig. 
Punktchat för ungdomliga sinnen
FSS tredje punkskriftstidning kallas Punktchat och riktar sig främst till ungdomar eller personer som är intresserade av populärkultur, skvaller och mode. 
– Det är speciellt roligt att jobba med Punktchat eftersom den är så lättsam och underhållande. Den är riktad till unga men jag tycker den passar alla som är unga i sinnet, tycker Antell.
Det finns rätt få renodlade tidningar i punktskrift, på finska ges det ut två-tre stycken och i Sverige likaså. 
-	I Sverige finns vissa populära stora tidskrifter också i punktskriftsformat men för att kunna prenumerera på dessa måste man bo i Sverige, säger Tessa. 
Redaktörsduon berättar att de är öppna för förslag och idéer gällande tidningarna, om man har feedback är det hjärtligt välkommet att kontakta redaktionen. I fall man är intresserad av att komma igång med punktskriften eller vill prenumerera på en tidning i punktskrift går det också bra att kontakta Tessa på e-post tessa.bamberg@fss.fi eller tel. 044-712 3024.
Bildtext: FSS PUBLIKATIONER. FSS tre punkskriftstidningar fyller en viktig funktion eftersom de är de enda punkttidningarna på svenska i Finland.
Syntolkning: Händer som läser punktskrift i närbild. 
———
En era går i graven
Text: Febe Mörk
Lyktan, verksamhetscentret i Vasa på Skolhusgatan, har sedan 1990 varit samlingspunkt för medlemmarna och Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade. Nu tvingas VSS flytta bort, inom augusti 2020 skall lokalen vara tömd.Hur ofta ska man besöka ögonläkare?
Det var med sorg i hjärtat och saknad i blicken som en del av styrelsen, en stödjande medlem samt verksamhetsledaren infann sig på Lyktan en dag i juni 2020 för att packa ihop alla tillhörigheter som vi har och använt de senaste 30 åren. Skylten med texten ”Vasa Svenska Synskadade” plockades ner från ytterväggen. Många minnen kom upp när vi plockade bland allt som vi fått genom åren, alla fotografier av våra donatorer, alla gåvor och prispokaler från olika idrottstävlingar med mera. 30 år rymmer många minnen och tankar.
Bakgrund och verksamhet
Grunden till dagens förening lades den 1 oktober 1972, då Aili Alexandersson från föreningen Finlands Svenska Synskadade r.f. kom till Vasa och sammankallade ett antal synskadade personer för att diskutera bildandet av en krets inom FSS i Vasa. Den 29 oktober samma år bildades så Vasakretsen inom Finlands Svenska Synskadade r.f. och kretsens första ordförande var Valter Vik från Munsala, sekreterare Bertel Holmström från Oravais och Anselm Snickars från Vasa valdes till kassör.
Efter drygt 17 års verksamhet ombildades kretsen till självständig förening och fick namnet Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade r.f. (VSS). Föreningen är en av sju medlemsföreningar inom Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f. Sedan den 29 maj 1990 är VSS en registrerad förening och sedan 13.12.1990 har VSS haft sitt hem på Skolhusgatan 40 C. FSS köpte lokalen/huset i bostadsbolaget och VSS har hyrt utrymmet sedan december 1990. Ett alldeles ”eget hus” – där alla har trivts och hittat runt som i sitt eget hem eller som det också heter ”som i sin egen ficka”.
Huset fick namnet Lyktan och där har det mesta av verksamheten hållits under alla dessa snart 30 år som gått. Kursutbudet genom åren har varit mångsidigt och intressant. Nämnas kan punktskriftskurser, stolgymnastik, studiecirklar, sång- och musikträffar, hobbykurser, föreningsteknik, minnesträning, pianospel, keramik- och rottingkurser för synskadade samt under de senare år även IT-undervisning i den egna välutrustade datasalen. Föreningen hade även tillgång till en punktskriftsprinter som donerades till VSS av Yrkeshögskolan Novia efter att de haft den som undervisningsmaterial. Verksamhetsledaren hann printa många föredragningslistor och protokoll på den innan den för gott ”sade upp kontraktet” och slutade att fungera.
Vi har även haft både höst- och årsmöten samt medlemsträffar på Lyktan. Det har ordnats julfester där, första gången 15 december 1990 med dukade bord och trevligt program.  Julgranen pyntades och ljusen tändes i fönstren. Ofta hölls höstmöten på lillajul och då bjöd föreningen medlemmarna på julgröt samt jultårta med kaffe. 
En glad och trevlig gemenskap präglade samlingarna på Lyktan och om vi riktigt försökte fick vi in 60 personer för att äta, dricka och ta del av det program som bjöds.
På senare tid hittade även ”utomstående” vår fina plats och ville hyra Lyktan för olika ändamål. Speciellt trevligt var det när den ortodoxa församlingen ville hyra Lyktan under en lång helg under tiden som deras kyrka renoverades. Jag drar mig även till minnes när en person ringde och ville hyra Lyktan för en minnesstund. Då kändes det bra att kunna hjälpa till när ett församlingshem i det läget inte var ett alternativ. Olika körer har även haft sina julfester där, så mycket sång och musik har genom åren ljudit i huset. VSS tyckte det var så trevligt att kunna erbjuda ”sitt hem” också till andra och på så sätt få göra reklam för verksamheten och göra verksamheten mera offentlig. Ofta fick hyresgästerna en broschyr i handen då de gick för att sprida information om att synskadeverksamheten är viktig och behövs i samhället.
Tack vare det egna utrymmet växte även verksamheten och under årens lopp ökade även medlemsantalet. Flera och flera medlemmars familjemedlemmar och vänner ville gärna vara med och föreningen utökades ganska snabbt med många stödjande medlemmar. De stödjande medlemmarna är guld värda, de hjälper till när vi har haft våra medlemsträffar och samlingar. Medlemmarna behöver en stationär plats att vara på, vilket även är jätteviktigt för en synsvag/blind person. En plats där alla är lika och kan umgås på lika villkor. 
Farväl kära lyktan
Lyktan har tyvärr varit fuktskadedrabbad otaliga gånger genom åren och har renoverats för att kunna användas. Undertecknad minns bra hösten/vintern 2013 då halva väggen mot Kaserngatan var som ett enda stort hål. Fukt hade sipprat in genom den rappade, spruckna ytterväggen och senare även tagit fäste i träkonstruktionen, därav behövdes en omfattande renovering och allt byttes ut i väggen. Under den tiden fanns kansliet och verksamheten ute på stan i tillfälliga utrymmen. Glädjen var stor när vi kunde flytta tillbaka hösten 2014 och inflyttningsfesten samlade över 50 personer.
Tyvärr har den glädjen varit kortvarig då nya fuktproblem uppstått av och till. Hösten 2018 konstaterade dåvarande ordförande och sekreterare att en fuktgranskning var nödvändig. 
På grund av alldeles för höga fuktvärden kunde vi inte vara kvar på Lyktan.
I januari 2019 flyttades kansliet och en del annat material såsom datorer, en stor TV, hyllor och punktskriftsmaterial till Österbottens Föreningars utrymmen på Korsholmsesplanaden 44 i andra våningen, där VSS för närvarande hyr två små rum, ett för kansliet och ett som förråd. Verksamheten där är på tillfällig basis eftersom utrymmena inte kan anses lättillgängliga för synskadade.
Medlemmarna i VSS känner sig för tillfället vilsna eftersom deras andra hem inte mera finns.  Men föreningen hoppas och tror att vi en dag skall hitta ett ”nytt Lyktan” där medlemmarna kan känna sig lika hemma som på den ”gamla Lyktan” och verksamheten kan återgå till det normala igen. 
Bildtext: FARVÄL. Skylten på Lyktan plockas ner av Ann-Britt Källskog, Peter Sahlsten och Bernt Snygg.
Syntolkning: Två personer håller i en stege som står på ett bord medan en tredje persons står på stegen och plockar ner en skylt från ytterväggen på Lyktan-huset. Solen skiner och husväggen är vit. 
Bildtext: PACKAR. Marita Carlson minns och packar med vemod ner fotografierna av föreningens donatorer i lådorna.
Bildtext: DISK. Kerstin Lillbåsk diskar alla kärl innan de packas ner i lådorna för uppbevaring i ett tillfälligt förråd.
———
Tillgänglig film är till för alla
Text: Marika Mäkinen Översättning: Henrika Jakobsson 
Ska en film vara tillgänglig? – Absolut, kulturtjänster är till för alla, anser Harri Ahokas, som tilldelades NKL:s tillgänglighetspris "Saavutettavuusteko" i maj.
arri Ahokas kan kallas filmtillgänglighetens grand old man i Finland. Han blev nyligen pensionerad från sin tjänst vid Finlands Filmstiftelse och han hann göra mycket för tillgängligheten inom filmbranschen under sin karrirär. 
Att främja tillgängligheten krävde tålamod, efersom filmbranschen på många sätt har visat sig vara oväntat konservativ när det gäller att ta i bruk nya metoder. 
Inom ramen för sitt arbete samarabetade Ahokas flitigt med funktionshinderorganisationerna och poängterade ständigt att det handlar om jämlikhet i samhället när man talar om tillgänglighet inom kulturbranschen. Han jobbade bland annat aktivt för att främja användningen av syntolkning, användningen av appen MovieReading och för att ett tillgänglighetsforum inom film skulle grundas. 
– Inom filmbranschen är både kunskapen och intresset för tillgänglighetsfrågor relativt litet, berättar han. 
Inom branschen hade man gjort några pilotprojekt inom tillgänglighet och främst testat syntolkning i samband med livetillfällen.
– Det var funktionshinderorganisationerna som tog initativet i den här frågan, konstaterar Ahokas. 
Det första syntolkningsprojektet som var riktat till biograferna har stannat i Harri Ahokas minne avmånga orsaker. 
– Klas Härös film Fäktaren blev den första filmen som syntolkades i Finland, mycket tack vare att produktionsbolaget bakom filmen blev intresserade av möjligheten till syntolkning. Produktionsbolaget gav inte bara lov till projektet utan hjälpte också till med förverkligandet av syntolkningen, berättar han. 
Här hade också Näkövammaisten liitto ett finger med i spelet, i början av projektet var förbundet med och berättade om syntolkning och förklarade varför syntolkning är en viktig del av jämlikheten i samhället och vilka målsättningarna är ur jämlikhetslagens synpunkt. 
Lagen för lika rätt för alla är viktig eftersom personer med funktionsnedsättning kan kräva vissa tjänster i stället för att bara önska sig dessa tjänster. 
Tekniken har underlättat syntolkningen, det är enkelt att ta med sig en smarttelefon eller surfplatta till biografen och ta del av syntolkningen via en app. 
Harri Ahkoas berättar att den lyckade satsningen på syntolkning ledde till att man ville göra biografbesöken tillgängliga också för andra specialgrupper. Eftersom Ahokas inte själv har erfarenhet av tillgänglighetsfrågor då det kommer till personer med hörselnedsättning eller rörelsenedsättningar vände sig Filmstiftelsen åter till funktionshinderorganisationerna. 
– Vi har hållit möten med organisationerna, filmbranschens representanter och Kultur för alla-organisationen. Den här samlingen av experter har sedan fortsatt hålla möten regelbundet och fundera på tillgänglighetsfrågor när det kommer till film och biografbesök. 
Inga specialvisningar
Ahokas anser att tillgänglig film, liksom andra kulturtjänster, är en mänsklig rättighet. Eftersom den moderna tekniken möjliggör att personer med specialbehov kan gå på vilken filmvisning som helst, bestämde man redan tidigt att man inte vill gå in för skilda visningar för till exempel personer med synnedsättning. 
 – Det är klart att det går att ordna specialvisningar om det behövs, men på basen av jämlikhetslagen anser jag att alla ska kunna delta på de så kallade vanliga filmvisningarna när det gäller inhemska filmer. 
Trots att det redan har hänt mycket inom tillgänglighetsfrågorna i filmbranschen har arbetat bara börjat. Människornas inställningar utvecklas långsammare än tekniken. 
– Det verkar lite så att utvecklingen inom tillgänglighetsfrågan går långsammare ju större filmproducent och ju större filmprojekt det är frågan om.  Finlands Filmstiftelse bekostar både syntolkning och textning av inhemska filmer. Trots uppmaningar gick utvecklingen så långsamt att man beslöt att införa textningstvång på inhemska filmer. 
– Om man gjort syntolkningen en gång kan man också använda den i flera olika kanaler senare, till exempel på dvd, streamingtjänster och i visningar på teve.
Ahokas anser att det är bra att alla nya finska filmer syntolkas, men de äldre ska inte glömmas. Han föreslår att man i samband med digitaliseringen av gamla filmer också kunde lägga till syntolkning. 
Filmen i förändring
Harri Ahokas egen resa i filmens värld började genom en hobby som senare blev hans yrke.
Han är glad och berörd av att tilldelas NKL:s tillgänglighetspris. 
– Filmer är till för alla oberoende av funktionsvariation. Jag rekommenderar varmt MovieReading-appen för inhemska filmer. Det lönar sig att lära sig behärska tekniken och erövra biosalongerna, säger han.
 ———
Sommarbröllop i Sundom
Text: Febe Mörk
Lördagen den 8 augusti 2020 hölls en fin bröllopsfest på Utterö i Sundom skärgård mellan Carita Andersson och Anders Vestergård.
Paret träffades för några år sen genom att Anders erbjöd skjuts åt Carita när de varit på vattengymnastik. Vänskap och senare kärlek uppstod och det ville dom fira med en bröllopsfest denna sommar. De hade lyckats pricka in en av de vackraste och soligaste dagarna under sommaren och bröllopsfesten hölls utomhus vid Utterö lägergård, Vasa, i ett stort tält. 
Bröllopet hade planerats över ett år och under det året som gått hade Carita vid varje simtur i havet plockat flata stenar som de sedermera skrev gästernas namn på. Carita är en flitig punktskriftselev och följaktligen gjordes bröllopsinbjudan både i punktskrift och svartskrift och i varje kuvert sattes även ett punktalfabete med.
Eftersom Carita alltid har varit en praktisk mänska som sytt, virkat och vävt mycket genom åren, virkade hon över 90 pannlappar som sedan gästernas bestick lindades in i. Givetvis fick alla gäster ta hem sina pannlappar efteråt.
Paret anlände till Utterö i båt och kom gående med varsin vit käpp och en blomkorgsbukett i mitten. Gästerna väntade på dem och bildade en spaljé för dem att gå under. De flesta var även iklädda folkdräkter.
Både Carita och Anders är jättetacksamma för all hjälp de fick i samband med bröllopsfesten.
Carita har varit synskadade i hela sitt liv och levt med tunnelseende som succesivt blivit sämre. Hon har varit medlem i Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade r.f. sen slutet av 1980 talet. Hon är hemma från Borgå och under skoltiden praktiserade hon på Svenska Blindskolan i Helsingfors. Hennes föräldrar ville att hon skulle få leva så naturligt som möjligt och den visionen har hon fortsatt att leva med. Hon är väldigt självständig och hennes man Anders är väl insatt i det läget, han hjälper om hon ber honom om det, annars vill hon klara sig själv så långt det går. Hennes motto har varit att ”hitta på nya möjligheter” om det inte går!
VSS gratulerar paret och önskar Lycka till i fortsättningen på den gemensamma vandringen.
Syntolkning: Carita och Anders sitter vid ett dukat bord och ler mot kameran. Carita är klädd i grönvit folkdräkt, hon har gulfärgade glasögon och ett diadem i spets. Anders är klädd i en klarröd väst och vit skjorta (också folkdräkt??).
———
Utblick: Sverige i Coronatider, telefon istället för möten
Text: Håkan Thomsson, förbundsordförande vid Synskadades Riksförbund, Sverige
Coronaviruset har på ett omfattande sätt påverkat livet i Sverige de senaste månaderna för såväl folk i allmänhet som för oss synskadade. I mars infördes restriktioner successivt. Allmänna sammankomster med mer än 50 personer förbjöds. Äldreboenden förbjöd utomstående att komma på besök, och alla Personer över 70 år och andra som tillhör riskgrupperna för covid-19 uppmanades att stanna hemma. Icke nödvändiga resor med kollektivtrafiken skulle undvikas, och arbetskraften skulle i möjligaste mån jobba hemifrån.
Det finns en bild av att vi i Sverige varit släpphänta när det gäller coronarestriktioner, men det är inte korrekt. Däremot har myndigheter och beslutsfattare förlitat sig på människors eget omdöme. Att Sverige haft en mycket högre dödlighet i covid-19 än många andra länder beror framförallt på att smittan tagit sig in på äldreboenden, och att personalen där saknat kunskap eller förmåga att hantera situationen.
I Synskadades Riksförbund, SRF, har fysiska träffar fått ersättas med möten via telefon. Flera föreningar har genomfört studiecirklar på det sättet, och det förekommer också att det ordnas samtalsstunder via telefon där man pratar med varandra mera fritt.
Av en lycklig tillfällighet drog vi den 2 mars igång ett projekt kallat Synlinjen. Till Synlinjen kan vem som helst ringa eller mejla med frågor om synskador och synskadades situation och möjligheter. Synlinjen har varit en viktig kanal för information och dialog i coronatider.
Vår webbradio, Radio SRF, som normalt ger ut ett program per vecka, började sända direkt en timme alla vardagar från den 30 mars med reprissändningar två gånger samma dag. Programmen har innehållit tips, reportage, nyheter, underhållning, musik, historia och gäster. Det har varit möjligt att ringa in till programmet och delta i sändningen. För dem som inte behärskade en dator fanns möjlighet att ringa ett särskilt telefonnummer och lyssna på programmen på det sättet. Dessa sändningar pågick fram till midsommar.
Under våren gjorde vi också en extra satsning där vi hade som mål att ringa upp alla SRF-medlemmar för att höra hur de hade det och visa att vi fanns. I de flesta distrikt nådde vi 75-90 procent av de synskadade medlemmarna. I stort sett blev alla medlemmar glada över uppringningen. Ingen medlem var i direkt kris, men flera har fått tips och information om service eller tjänster som kan underlätta under pandemin. Samtalen har handlat om allt möjligt, men flera distrikt uppger att de nu har bättre kunskap om medlemmarnas situation samt att de fått frågor att driva intressepolitiskt.
Ledsagarservice och hemtjänst har fungerat någorlunda under pandemin, även om det finns exempel på utebliven service. På vissa håll undviks samåkning i färdtjänsten medan man på andra håll tvingas acceptera att dela taxi och sitta tätt med främmande personer.
De flesta av våra föreningars årsmöten har kunnat genomföras. Antingen ägde de rum innan pandemin kom igång, eller har de hållits som telefonmöten. På vårt rikskansli har vi lärt oss använda digitala mötesformer såsom skype, zoom och teams. Coronakrisen har tydliggjort vikten av attt behärska digitaliseringen, men också påmint oss om att telefonen är en mycket användbar apparat. I det framtida påverkansarbetet måste vi lägga mera krut på att alla synskadade ska få en god kunskap att hantera det digitala samhället med de smarta telefonernas möjligheter och att kunna köpa varor och tjänster via internet.
Även om en del restriktioner kvarstår så börjar samhället ändå öppnas upp. Det ställer oss inför nya utmaningar. Överhuvudtaget finns en längtan efter sociala kontakter. På vissa håll börjar fysiska träffar kunna hållas där vi naturligtvis håller större avstånd och tvättar händerna oftare än vanligt. Grill- och pubkvällar, prova på vattenskidor eller promenader är exempel på sådana aktiviteter. Låt oss hoppas att vetenskapen snart hittar effektivare behandling och ett vaccin mot covid-19!
———
Profil: Ordförande i tre decennier
Text: Henrika Jakobsson
FSS långvarige ordförande Karl-Oskar "Kalle" Skogster firade 80 år i somras och firade bland annat med att besöka konstgalleriet i Gumbostrand i Sibbo. Skogster hann också ge en intervju till Synvinkel och blicka tillbaka till de många åren inom Förbundet Finlands Svenska Synskadade.
I somras firade FSS tidigare ordförande Kalle Skogster 80 år. Förbundets och Skogsters historia sträcker sig långt tillbaka i tiden, Skogster engagerade sig i förbundets verksamhet för första gången som 16 åring. Sedan dess har han varit ordförande i sammanlagt 27 år och styrelseaktiv i 35 år.
– Enligt min fru var det fullt upp på den tiden som jag var styrelseaktiv, säger Kalle Skogster och skrattar. 
 Den största elogen vill han ge rehabiliteringsrådgivarna.
– Rehabiliteringsrådgivarna är förbundets ryggrad, dom är ansiktet utåt och gör ett otroligt viktigt jobb. 
Olycka som liten 
Det är en dramatisk historia som det hela börjar med. Kalle Skogster var en 10 årig sibbopojke som var nyfiken och livlig, så där som pojkar är i den åldern. En olycklig incident som involverade experiment med en dynamitknall ledde till att han miste synen. 
– Jag hade tur i att min tidigare lärare i småskolan också råkade vara utbildad blindskollärare. Jag fick introduktion i punktskrift och hon visade mig att det nog ska gå att komma till rätta också som blind. Genast följande höst fick jag sedan börja i Svenska Blindskolan i Helsingfors.
Blindskolan var ett bra ställe att komma till, enligt Skogster. Som barn går det lätt att lära sig nya saker, och det gick bra för honom att lära sig både punktskrift och att klara sig i vardagen utan seende ögon. Gymnastikläraren Bror Eklund tog pojkeleverna till sportplanen och de fick lära sig att hoppa, springa och kasta och på det sättet också anpassa sig till att röra sig naturligt. 
De tre sista åren i Blindskolan var arbetsinriktade och eleverna lärde sig binda borstar och korgar.
-Jag minns att jag satt hemma under sommarloven och band borstar i en bod, jag har alltid tyckt om att syssla med saker och ting med händerna, berättar Skogster. 
Efter åren i Blindskolan fortsatte utbildningen vid Borgå folkhögskola och folkakademi och vid 20 års ålder gick Skogster en yrkesinriktad utbildning för att bli metallarbetare. Utbildningen ordnades av De blindas Centralförbund och hölls på Tjusterby i Sjundeå. - Vi som gick kursen fick jobb inom branschen efteråt. Själv jobbade jag som revolversvarvare i Sockenbacka. 
Arbetet inom metallindustrin var påfrestande eftersom ljudnivån på arbetsplatsen var hög och det fanns inte ordentliga hörselskydd för de anställda. Snart sökte sig Skogster vidare inom yrkeslivet och tog anställning som vikarierande blindkurator vid Församlingsförbundet. 
På 60-talet var utbildningarna för synskadade i stort sett yrkesinriktade, ville man studera något annat så fick man söka sig till universitetet. Skogster sökte in till Soc&kom och studerade där på vårdlinjen. 
På 70 och 80-talet började det hända mycket på utbildningsfronten, mycket tack vare att talböckerna blev tillgängliga för alla. Då kunde också synskadade välja att studera mer fritt, trots att de synskadeanpassade utbildningarna ännu var populära. 
Efter tre års studier vid Soc&Kom fortsatte hans yrkesbana som blindkurator vid Församlingsförbundet och senare vid Stiftsrådet i Borgå stift där han  jobbade som stiftssekreterare för handikapparbetet. 
Lång karriär inom FSS
Som ordförande i FSS i 27 år hinner man se både uppgångar och nedgångar. Under Skogsters tid som ordförande har förbundet vuxit, flyttat, anställt mer personal och utvecklats, för att nämna några milstolpar i FSS verksamhet. 
– Jag hade den tanken att man varje år borde utveckla verksamheten, varje år borde man ha något nytt att erbjuda medlemskåren. På 60 talet började vi till exempel ordna sommarläger, vi startade upp anpassningskurserna för nysynskadade tillsammans med Folkhälsan och Medlemsbandet började produceras under samma tidsperiod. -I början utkom Medlemsbandet på öppna spolar på Tandberg-bandspelare, 30 personer hade möjlighet att lyssna på det i sina hem. År 1967 fick vi ett större kansli på Fredriksgatan, på 70-talet kunde vi anställa den första kanslisten, 1972 lyckades FSS få den första statsfinansierade anpassningskonsulenttjänsten, (idag rehabiliteringsrådgivare). - Jag kontaktade då Aili Alexanderson, som tog ett sabbatsår från sin blindskollärartjänst i Norge. Hon startade upp tjänsten som anpassningskonsulent och reste omkring i Svenskfinland och tillsammans med aktiva synskadade på lokalplanet inleddes kretsverksamhet som var grunden för distriktsföreningarna. 
 Ålands synskadade blev den första kretsen och snart följde de andra kretsarna efter. På 80-talet började de finlandssvenska dagstidningarna ges ut som taltidningar, också här var Åland först med att läsa in tidningarna, efter ett tag började också Hbl utkomma som taltidning på kassett. 
När man övergick från öppna spolar till kassetter blev informationsspridningen helt annorlunda, man kunde ta många kopior och skicka kassetterna på posten, minns Skogster. 
År 1990 ombildades FSS till ett förbund och kretsarna inregistrerades som självständiga föreningar. Samtliga sju distriktsföreningar erhöll egna verksamhetscenter av förbundet. 
Hur ser du på FSS som förbund i dag?
- Jag tycker att förbundets verksamhet är omfattande.  Personalen är kunnig och verksamheten drivs på ett effektivt och sakligt sätt. Situationen för synskadade förändras i och med att samhället förändras. Medlemskåren genomgår förändringar och det här sätter också ett tryck på att förbundets verksamhet förändras för att så bra som möjligt motsvara behoven, filosoferar Skogster. 
- Vid sidan om publikations- och punktskriftsverksamheten, IT-arbetet, intressebevakningen och dagstidningarna som taltidningar anser Skogster att rehabiliteringsverksamheten med det uppsökande och rådgivande arbetet som rehabiliteringsrådgivarna utför vara förbundets viktigaste verksamhetsform.   
Vad ser du att är FSS roll i framtiden?
-Ensamheten är en stor riskfaktor om man isolerar sig, men livet tar inte slut fastän man är synskadad. Man kommer in i en kris när synen blir sämre eller när man blir blind.  Då måste man komma över krisen och finna nya aktiviteter.  
Tills vidare har FSS en viktig uppgift i rehabiliteringen och kamratstödet som förbundet erbjuder via sin verksamhet och distriktsföreningarna. Det är också bra att förbundet bevakar tillgänglighetsfrågor, anser Skogster. 
Ett annat aktuellt tema som han vill lyfta upp är biståndssamarbetet.
-FSS kunde kanske ha ett eget biståndsprojekt eller stöda något sådant, funderar Skogster. 
- FSS-ordförande Gunilla Löfman är här ett efterföljansvärt exempel genom sitt engagemang för synskadade i Senegal. 
Hur ser vardagen ut för dig idag då, mitt i coronakrisen?
– Jag och min fru Annikki, som också är synskadad, bor i Nordsjö och har det riktigt bra trots omständigheterna. Vi går ut varje dag beledsagade av Annikkis ledarhund Alfons och promenerar, på våren följde vi med fågelsången. Vi klarar oss bra tillsammans, i år har vi varit gifta i 57 år. 
Kan du tänka dig att bli styrelseaktiv igen?
- Jag har avsagt mig alla förtroendeuppdrag i olika föreningar och tycker att jag gjort mitt i föreningsvärlden. 
Bildtext: KONST. I somras besökte Kalle Skogster Gumbostrand Konst&form, här känner han på konstnären Suvi Nurmis skulpturer som är gjorda i återvunnet material.
Syntolkning: Kalle Skogster står framför några konstverk i metall. Konstverken är formade som ugglor. Skogster känner på fåglarna med händerna. 
Bildtext: INGA FLER UPPDRAG. Kalle Skogster anser att han gjort sitt inom föreningsvärlden i Svenskfinland. På dagarna promenerar han gärna tillsammans med hustrun Annikki.
Syntolkning: Kalle Skogster är utomhus på bilden, solen skiner och det ser varmt ut. Bredvid honom är en vackert blommande buske med stora vita blommor. 
———
Aktuellt
———
Ändringar i parkeringstillstånd för rörelsehindrade
Parkeringstillstånden för personer med funktionsnedsättning bytte namn till parkeringstillstånd för rörelsehindrade.
I och med den nya vägtrafiklagen bytte parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning namn från och med den 1 juni 2020.
Varken förutsättningarna för att beviljas tillstånd eller ansökningsförfarandet påverkas av namnbytet.
Gamla parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning byts inte ut på grund av namnändringen, utan de gäller som vanligt tills giltighetstiden löper ut. 
Under de kommande tio åren kan kunder därmed ha antingen ett parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning eller ett parkeringstillstånd för rörelsehindrade.
Med ett parkeringstillstånd för rörelsehindrade får man parkera ett fordon i ett allmänt område enligt följande:
På en parkeringsplats med rullstolsmärket
På en avgiftsbelagd parkeringsplats utan att betala avgiften
I ett område där parkering annars är förbjuden med vägmärkena ”Parkering förbjuden” eller ”Parkeringsförbudszon” på områden där den maximala parkeringstiden har begränsats, för längre tid än begränsningen på gårdsgata under förutsättning att parkeringen inte medför betydande olägenhet för trafiken på gårdsgatan eller annan användning av gårdsgatan på andra ställen på en cykelgatas körbana än på en markerad parkeringsplats, om detta inte medför oskälig olägenhet.
Ett parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning eller ett parkeringstillstånd för rörelsehindrade ger inte nödvändigtvis rätt att parkera i områden som övervakas av privata parkeringsövervakningsföretag. 
Det lönar sig alltid att kontrollera detta på förhand hos företaget eller den som äger området. Privata parkeringsområden kan finnas vid till exempel flygplatser och köpcentrum. Övervakningen sköts av parkeringsövervakaren och polisen. Traficom utför inte parkeringsövervakning.
Ansökan om tillståndet görs i Traficoms e-tjänst eller eller hos Traficoms serviceproducent Ajovarma.
Ytterligare information: Traficoms kundtjänst 029 534 5113 vardagar 8–16.15
———
FSS kommenterar Yle-lag

FSS har givit ett utlåtande gällande regeringens proposition med förslag till ändring Yle:s rätt att producera textinnehåll på webben. De föreslagna bestämmelserna i ändringen av Yles textproduktion kommer att begränsa det innehåll personer med synnedsättning kan ta del av. FSS hävdar att personer med synnedsättning, som inte kan förlita sig på visuell information, hamnar i en ojämlik position om de föreslagna ändringarna går i genom. 
Läs hela utlåtandet på www.fss.fi.
———
Personalinfo
Sofia Stenlund har avslutat sitt arbetsförhållande vid FSS och Camilla Blomstedt fortsätter på posten som kommunikationschef. 
Vi önskar Sofia lycka till och allt gott i fortsättningen!
———
Aktuellt i distrikten
———
Norra Österbottens Svenska Synskadade
Efter en skön och fin sommar inleder vi höstens verksamhet!
September månads föreningsträff hålls tisdagen 8.9.2020 kl 13-15.30, vi samlas ute vid Fäboda, Lillsandvägen 263, Jakobstad. Där finns en hinderfri motionsbana och möjlighet att dricka kaffe med tilltugg i Kaffestugan eller ute på terassen beroende på vädret.
Föreningsträffen i oktober hålls tisdagen 13.10 kl 18 på Fyren. Vi får besök av Kristine Ek från Minnesrådgivningen.
Mimosel damerna träffas varannan torsdag (jämna veckor) kl 13 -15 på Fyren med Sol-Britt Björkgren som ledare. Höstens träffar inleds torsd. 17.9 kl 13.
Handarbetsgruppen "Rätstickorna" med Agneta Cederberg träffas varannan måndag (ojämna veckor) kl 12 - 14 på Fyren. Nästa träff blir måndag 21.9 kl 12.
Vattengympa och konditionsträning i samarbete med Folkhälsan startar igen onsdagen 23.9. Konditionsträning i gym kl 11 - 12 och vattengympa grupp 1 kl.11.45-12.30 och grupp 2 kl.12.30-13.15.
Karaträffar på Fyren ordnas i regel sista torsdagen i månaden. Nästa träff blir torsdagen 24.9 kl 12.30 - 14. 
Vi planerar att syntolka gen.repet av Karleby UF:s Jubileumspjäs ”Brinnande tunnan” på Jungsborg, fredagen 25.9 kl 19. Komedin utspelas i Karleby år 1664 då en eldsvåda ödelade stora delar av staden. Pjäsen skrevs av Hans Lågland inför Karlebys 350-årsjubileum år 1970 och återuppförs nu i samband med stadens 400 årsjubileum. Biljettpris med grupprabatt är 20,- € inkl. kaffe och dopp. 
Vill du äta lunch i trevligt sällskap? Kom med på föreningens Lunchträffar, som hålls i regel sista fredagen i månaden, med undantag av nästa träff, som blir fredagen 2.10.
En Må bra-dag ordnas 18.11.2020 vid Norrvalla i samarbete med FSS, VSS och Folkhälsan.  Mera info om verksamheten på www.fss.fi/noss, i ÖT:s föreningsspalt på lördagar och Medlemsbandet eller av Ann-Sofie Grankulla, som också tar emot anmälningar på tfn 050-3795 658 och 06-7234 880 eller e-post: noss@multi.fi 
Man kan även ringa föreningens ordförande Bengt Ahlvik, tfn 0500-778 694 (under vardagar) eller via e-post: bengt.ahlvik@gmail.com. Välkomna med på våra aktiviteter! ö Styrelsen och Ann-Sofie.
——
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland 
Svenska synskadade i mellersta Nyland rf:s kansli och verksamhet har startat den 10.8 efter sommarpausen. Föreningen planerar att igen kunna ordna fysiska medlemsträffar och evenemang med obligatoriska anmälningar till kansliet per telefon 0400 269 553 eller per epost kansliet@ssmn.fi. 
Vi förbehåller oss ändå för förändringar och annulleringar med kort varsel om så är nödvändigt med tanke på eventuella coronarestriktioner och säkerhetsföreskrifter denna höst. Vi beaktar också allmänna säkerhetsföreskrifter under våra träffar och erbjuder möjlighet till god handhygien samt engångsansiktsskydd. Vi försöker så långt det är möjligt beakta säkerhetsavstånd samt önskar att deltagare som har influensaliknande sjukdomssymtom inte deltar i evenemangen med tanke på andras säkerhet. 
Tills vidare måste vi ordna våra måndagsträffar i FSS konferensrum på Parisgränden 2 A 1. Den 7.9 klockan 13 – 15 går vi först på en gemensam promenad i omgivningen om vädret tillåter och därefter serveras kaffe med tilltugg. Obligatorisk anmälning senast den 2.9 till kansliet. Programmet är ännu öppet för den 21.9. Måndagen den 5.10 kl 13 – 15 kommer Elisabeth Eriksson från Marthaförbundet och berättar om deras tema Finlandssvenska mattraditioner. Kaffeservering med tilltugg. Obligatorisk anmälning till kansliet senast den 29.9.
Lördagen den 19.9 ordnar föreningen tillsammans med Östnyland en höstutfärd till Haiko Gård och Villa Albert i Borgå, se närmare information i annonsen i denna tidning.
Lördagen den 10.10 kl 14 går vi och ser på Svenska teaterns syntolkade musikal Mary Poppins. Biljettpriset för medlemmar är 40 euro och den obligatoriska anmälningen ska göras till kansliet senast den 11.9.
Torsdagen den 29.10 kl 17 ordnar vi en Oktoberfest med korv- och ölservering samt musikprogram med Christian Holmqvist, som hålls på KansliHörnan, Parisgränden 2 A 1. Obligatorisk anmälning till kansliet senast den 26.10.
Måndagen den 16.11 kl. 18 har vi reserverat biljetter till Svenska teaterns föreställning Tove Jansson-visdiktaren med Emma Klingenberg. Biljettpriset är 15 euro för medlemmar och anmälningen ska göras till kansliet senast den 29.10.
Folkhälsans vattengymnastik kör igång igen i slutet av augusti med samma deltagare som på våren då gruppen måste inhiberas på grund av coronarestriktionerna. Mera information fås på föreningens kansli av distriktssekreteraren.
Föreningen håller sitt årsmöte lördagen den 12.9.2020 kl. 10 på Parisgränden 2 A, Helsingfors. Stadgeenliga ärenden samt föreningens nya stadgar behandlas. Mötet ordnas som ett fysiskt möte med beaktande av säkerhetsfaktorer i arrangemangen med tanke på eventuell smittspridning. Föreningen bjuder på kaffe/te med tilltugg. Förhandsanmälning krävs av dem som vill ta del av serveringen på mötet och skall göras senast den 7.9.2020. De medlemmar som behöver ledsagning på mötet skall själv ta med sig en personlig ledsagare.
Föreningen önskar alla medlemmar, deras anhöriga och övriga samarbetspartners en bra och trygg början på hösten!
——
Svenska Synskadade i Västnyland
Efter en kort vår hoppas vi kunna sätta i gång med våra aktiviteter igen när hösten är här.
Vi inleder hösten med att hålla det uppskjutna vårmötet i samband med september månadsmöte lördagen den 12 september klockan 13 i Lyan, Prästängsgatan 12 i Ekenäs. På vårmötet behandlar vi bokslut och verksamhetsberättelse för år 2019 och ansvarsfrihet för styrelsen. Dessutom behandlar vårmötet förslag till ändringar i föreningens stadgar. Rehabiliteringsrådgivare Tina Hultgren finns på plats och sekreteraren informerar om höstens aktiviteter.Transport ordnas som vanligt från Ingå via Karis och från Hangö via Lappvik. Anmäl dig till Birgitta på telefon 044 336 8060 senast tisdagen 8 september.
Under den första veckan i september kan alla intresserade delta i arkeologiska utgrävningar i och i närheten av Raseborgs slott. Utgrävningarna innehåller en kurs för synskadade och är ett ypperligt tillfälle för alla att vistas i historisk miljö och känna spänningen i att leta sekelgamla föremål i marken. Lägret pågår troligen under tre dagar, och för den intresserade ordnas en presentation före utgrävningarna. Mera information får du av sekreterare Börje Broberg, telefon 044 5410 679.
Den snart traditionella utedagen ordnas tillsammans med Folkhälsan under vecka 38. Mera information ger Börje Broberg, 044 5410 679.
Coronaviruset betyder också att vi kommer att noggrant följa myndigheternas rekommendationer när det gäller sammankomster. Föreningen har skaffat andningsskydd och handdesinfektionsmedel till Lyan och kommer att diskutera andra säkerhetsfrågor.
Föreningens sekreterare kommer att avsluta sitt uppdrag under hösten och fortsätter efter det med vissa uppdrag inom föreningen. En verksamhetskoordinator ersätter honom och vi hoppas kunna presentera den personen vid mötet i oktober.
 5410 679 (sekreteraren) eller e-post ssvn@brev.fi så ordnar vi hjälpen.
——
Svenska Synskadade i Östnyland
På Kajutan använder vi ansiktsmasker enligt rekommendation från Institutet för hälsa och välfärd.  
Tisdagsträff den 15.9 är en kaffestund och stolgympa med Ann-Lis kl 10 – 11.30 på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå.
 Vi har tillsammans med HUN torsdagen den 17.9 IT- och datorinfo kl 13-15 på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå.
——
Vasa Svenska Synskadade
Trivselcafé aktivt seniorliv. Trivselcafé inleder höstterminen onsdag 26.8 kl.13 - 15.15 i Glaskabinettet vid Folkhälsanhuset i Vasa centrum. Fortsätter sen varannan onsdag fram till och med 2.12. Carina Blom är tjänstledig pga studier under hösten. Hennes vikarie heter Terese Backlund och hon har samma telefonnummer som Carina, eller 044-788 1026. 
Välkomna hälsar Maj-Britt Aspö och Terese!
Vattengymnastiken i samarbete med Folkhälsan startar på nytt söndag 30.8 och pågår fram till och med söndag 13.12, totalt 15 gånger. Som tidigare erbjuds två olika grupper, antingen grupp 1 kl.11.45-12.30 eller grupp 2 kl.12.30-13.15. Gruppledare är Emma Storvall tfn.040-911 7387.
Vattengymnastiken ordnas av Folkhälsans Förbund i samarbete med Svenska Folkskolans vänner. Kontakta kansliet om du undrar över något.
Punktskriftskurser startar på nytt onsdag 2.9 kl.10 – 13.30 med kaffepaus kl.11.30. Kursledare är Ritva Hagelberg och Margareta Öster. Därefter fortsätter kursen fram till och med onsdag 9.12. Platsen är densamma, eller våning 2 i ÖF:s utrymmen.
Kontakta kansliet om du är nybörjare men är nyfiken på att börja lära dig ett nytt språk.
Medlemsträff ordnas på ÖF torsdag 24.9 kl.13 med början i auditoriet i första våningen. Experten på bouppteckningar och testamenten, Rune Norrgård föreläser om ”Att uppgöra ett testamente” – tillfälle att ställa frågor. Efteråt dricker vi kaffe i Caféutrymmet i samma våning. Anmäl dig senast måndag 21.9 före kl.14.
Wasa Teater. På vita käppens dag, torsdag 15.10 kl.19 har vi reserverat 40 platser på rad 2-6 och rad 9, för att se  ”AYN-en katastrofal kontorskomedi” med syntolkning. 
Priset är 31€/person och ledsagare går som vanligt gratis. Anmälan senast onsdag 7.10.
MåBraDag på Norrvalla i Vörå, onsdag 18.11 kl.9.30 – 16.00. 
Gällande måbradagen återkommer vi med mera information på medlemsbandet och i nästa Synvinkel – vi planerar, men Corona styr!
Till våra medlemmar i Sydösterbotten: vi fortsätter med Trivselcafé i samarbete med Folkhälsan och FSS den 15.9. kl13 vid Folkhälsans hus i Närpes. Vi vidtar säkerhetsåtgärder pga covid-19, men deltagandet är på eget ansvar. Rehabrådgivare Ulla-Britt Ingman och vik.koordinator Terese Backlund deltar.
Sköt om Er och hör av dig om du funderar på någonting! Kontaktinformation:
Alla anmälningar görs till verksamhetsledare Febe Mörk på tfn 045-321 3320 (må-to kl.10-12) eller per e-post: vasasynskadade@gmail.com.
 Du hittar även info om oss på http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: https://www.facebook.com/vasasynskadade.
——
Åbolands Synskadade
Styrelsen kan behandla ärenden per telefon eller via epost, kontakta ordförande Harold tel: 050 516 6520. Håll ut nu i coronatider och ring någon om du vill prata. Kansliets telefon: 0400 1513 22, vardagar kl 12-15.
——
Ålands Synskadade
Ankaret är Ålands Synskadades mötesplats på Johannebovägen 7 i Strandnäs. På Ankaret jobbar två nyanställda, organisationssekreterare Charlotta Solax och IT-stödperson Maria Åbonde. Ankarets öppettider bestäms senare i höst. Kom gärna med förslag på när det skulle passa dig att kontoret har öppet! Just nu är det säkrast någon på plats tisdag-torsdag men du kan alltid ringa eller mejla. Charlotta nås på 0457 343 89 50 eller på e-post it.syn@aland.net. Maria har telefonnummer 040 68 00 950 eller e-post it.syn@aland.net. Du kan också ta kontakt med vice ordförande Rolf Söderlund, 0457-3613634 eller via e-post rolf.soderlund65@gmail.com 
Här följer en kort presentation av de nyanställda:
Organisationssekreterare Charlotta jobbar 80 procent och har nästan åtta års erfarenhet av liknande arbete. Hon älskar att röra på sig och tränar gärna eller läser en bok med en katt eller två i famnen. I skrivande stund har Charlotta hunnit jobba ett par veckor och tycker att det hittills varit intressant och intensivt. Det är mycket nytt att lära och många bollar att sätta i rullning. Men hon säger att det är just då hon trivs som bäst. Hon hoppas att mötesplatsen Ankaret skall kännas som en plats dit man är välkommen att titta in, prata och ställa frågor. Eller bara slå en signal på telefon. Charlotta har som målsättning att föreningen skall finnas där som hjälp och stöd i vardagen för medlemmar och anhöriga, vara en röst som hörs i samhället och tar tillvara synskadades behov och rättigheter. Självklart sätter också föreningen en guldkant på tillvaron när vi träffas och umgås tillsammans! 
Maria Åbonde arbetar halvtid som IT-stöd. Maria är utbildad Datanom och har över 20 års erfarenhet av systemutveckling. Ett av Marias största intressen är hundar och är aktiv i Agility.ax. Maria säger att det kommer att bli ett jättespännande arbete och att hon har respekt för uppgiften. Hon har tidigare jobbat med banksystem. Tekniskt stöd och hjälpmedel för synskadade är nytt för henne och det tycker hon ska bli en rolig utmaning. Marias mamma var synskadad med 30% syn på ena ögat sen 20-års ålder. När Marias mamma levde fanns det inga tekniska hjälpmedel. Maria säger att ”Jag vill att medlemmarna och jag tillsammans lär oss vilka möjligheter det finns. Jag hoppas att ingen tycker att de frågar för dumt. Jag vill skapa ett klimat där de känner att alla frågor är välkomna! ”. Maria har som målsättning att hitta lösningar som passar just dig – inte som passar systemen! Nu de första veckorna kommer Maria att ha fullt upp med att komma in i arbetet och det kanske inte är så stor idé att kontakta henne med tekniska frågor innan hon är varm i kläderna. Maria är säkrast anträffbar torsdag-fredag.
På grund av pandemin kunde inte vårmötet hållas som planerat. Föreningen kommer nu att hålla sitt vårmöte torsdagen den 24 september klockan 18.00 på Ankaret. Efter det är det dags att planera för höstmötet som hålls ett par månader senare - tisdagen den 17 november klockan 18.00. Både vår- och höstmötet hålls på Ålands synskadades mötesplats föreningshuset Ankaret. 
Riskerna i samband med Coronaviruset finns kvar men under hösten startar föreningen upp sina verksamhet med delvis anpassade rutiner – hålla avstånd, iaktta god handhygien och stanna hemma vid förkylningssymptom. Välkommen med! Vill du göra något annat så kom gärna med önskemål om vad vi kan hitta på. Har ni frågor om aktiviteterna eller idéer ring Charlotta på telefonnummer 0457 343 8950.
Simningen i Folkhälsans allaktivitetshus startar fredagen den 4 september klockan 13.00. Då kan ni medlemmar kostnadsfritt njuta i det 32-gradiga vattnet! Det är bara att dyka upp. 
Borstbindningen kör igång torsdagen den 3 september klockan 11.30-14.30 på Ankaret. Kontaktperson är Dorrit Mattsson.
Trots den pågående pandemin planerar vi att hålla höstens första månadsträff måndagen den 7 september klockan 14.00. På träffen presenterar sig föreningens nyanställda Charlotta och Maria. Följande träffar hålls måndagen den 12 oktober och måndagen den 9 november. Efter det planerar vi för julfest! Om det är någon som promenerar förbi Ankaret och tycker att huset är annorlunda så är det nymålat. Både väggar, tak, terrass och husgrunden samt hela boden är målade.
Ålands synskadade önskar alla en fin höst!
——
Annonser
——
Den 19.9.2020 ordnar Svenska synskadade i mellersta Nyland och Östnyland en gemensam höstutfärd till natursköna och historiskt intressanta Haiko Gård samt Villa Albert och Albert Edelfelts Ateljé i Borgå. Vi får ta del av Villa Alberts historik samt konstutställning med guidning och därefter förflyttar vi oss till närliggande Haiko Gård där vi äter trerätters lunch. Vi får också höra om gårdens anrika historia vid kaffet och därefter kan den som vill ta sig en promenad i gårdens fina park. En buss plockar upp mellersta Nylands anmälda medlemmar kl. 10 vid Kiasma och hemresan sker med samma buss kl. 15.30. Östnylands medlemmar ska kontakta Jonas Lindström per telefon 040-9644672 för mera information om deltagaravgift och tidtabell samt för anmälan senast den 10.9. Deltagarantal för mellersta Nylands medlemmar är 20 personer och avgiften är 30 euro per person. De som behöver personlig ledsagare ansvarar själv för ordnandet. Anmälningen sker till Mellis kansli per telefon 0400-269553 eller per e-post kansliet@ssmn.fi senast den 10.9. Berätta också om du har någon specialdiet med tanke på lunchen. Vi förbehåller oss ändå för förändringar och annulleringar med kort varsel om så är nödvändigt.
——
Må bra dag i Borgå
Tidpunkt:  Tisdagen den 29.9.2020 kl 10.30-15.00
Plats:        Folkhälsanhuset Borgå
Adress:      Alexandersbågen 12 B, 06100 Borgå
Välkommen till en dag med ny kunskap, god gemenskap i en trivsam miljö.
Program:
10.30-11.00 	Välkommen! Nina Hongell-Ekholm och Ann-Catrin Tylli
11.00-12.00 	Mat ger hälsan. Kostrådgivare Linda Hongisto från Folkhälsans 			förbund rf.
12.00-13.30	Lunch och samvaro
13.30-14.30	Avslappningsövningar med Nina Hongell-Ekholm och 
		Ann-Catrin Tylli			 
14.30-15.00	Avslutning och hemfärd 15.00
Dagen riktar sig till dig som har en synnedsättning och anhöriga. Anmäl dig till Jonas Lindström tel 040-96 44 672 senast tisdagen 22.9.2020.
Dagen är avgiftsfri för alla deltagare.
För att kunna garantera säkerhetsavstånden så är antalet deltagare begränsat till max 15 personer. Vi vidtar också de övriga säkerhetsföreskrifter gällande coronaepidemin som råder i nuläget. 
Må bra dagen ordnas i samarbete med Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Folkhälsans förbund rf och Svenska Synskadade i Östnyland rf.
——
Kommunikation & kroppsspråk
Bra kommunikation behöver inte vara svårt. Kroppen är ett redskap som gör oss medvetna i kommunikationen. Den talar många språk och hjälper oss att förstå. 
Kom med på vårt virtuella höstevenemang i kommunikation och kroppsspråk! 
FSS Rehabilitering hade planerat in en kurs i kommunikation och kroppsspråk under hösten 2020. Det osäkra Covid-19 virusläget har dock gjort att vi valt att senarelägga kursen till våren 2021. 
Istället erbjuder vi en virtuell inledning på kursen redan nu i oktober. Vi utgår ifrån att vi kan hålla den fysiskt våren 2021 i Tammerfors.  
Kursen inleds med en inspirerande föreläsning via Google Meet.
Med kursen vill vi ge deltagarna medel för att underlätta kommunikationen och stärka självkänslan i social interaktion.
Tidpunkt: 23.10.2020 kl. 13-14.00
Plats: digitala plattformen Google Meet (vi skickar en länk)
Målgrupp: personer med synnedsättning
Anmälan: per telefon eller e-post till rehabiliteringsrådgivarna Tina (050 561 2951, tina.hultgren@fss.fi) eller Ulla-Britt (050 561 2950, ullabritt.ingman@fss.fi)
Sista anmälningsdag: 14.10.2020
VARMT VÄLKOMMEN MED!
——