Synvinkel nr 2, 2021
———
Synvinkel är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 8 nummer/år i svartskrift, punktskrift, som taltidning och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 110. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300. Chefredaktör: Henrika Jakobsson Tfn 044 712 3017, e-post: henrika.jakobsson@fss.fi. Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören. 
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
Pärmen: Linda Pihl och hennes ledsagare Therese Johansson provar på hur det är att röra sig och inte se. Foto: Charlotta Solax
———
Ledare: Du är modigare än du vet
Teknik kan underlätta studier för synskadade
FSS efterlyser delaktighet i valtider
Möten på nätet minskar på tidiga morgnar och timmar i tåg
Tidning för Finlands blinda blir Synvinkel
Räddningstjänsten provade på att gå i blindo
Profil: Lättläst öppnar läsningens värld för alla
Aktuellt
Aktuellt i distrikten
———

Ledare: Du är modigare än du vet
Text: Johanna Meriläinen
"Du är modigare än du vet, starkare än du tror och klokare än du förstår" är ett citat av Nalle Puh. Då vi för ett år sedan blev en del av den globala coronapandemin trodde vi nog inte att vi fortsättningsvis skulle leva ett begränsat liv med flertalet restriktioner som påverkar vår vardag. Restriktionerna är viktiga för att säkerställa att vi håller pandemin under kontroll men de kommer att ha långtgående efterföljder, främst för individernas psykiska hälsa. Enligt undersökningar är det speciellt barn och unga som är särskilt utsatta. Många känner sig isolerade och ensamma och på lång sikt kommer detta att ha en negativ inverkan på den psykiska hälsan. Ett år är en lång tid ur ett barns eller ungdoms perspektiv och varje år är signifikant för utvecklingen. Detta är något som måste tas på allvar och resurser måste redan i detta skede fördelas till förmån för barn och ungas välbefinnande. 
Svenskspråkiga barn och unga med synnedsättning har dubbel minoritetsstatus, det svenska språket och synnedsättning, vilket leder till att de har speciellt svårt att få all den stöd och hjälp de är berättigade till enligt FN konventionen om barnets rättigheter. 
För barn och unga med synnedsättning har FSS inlett ett samarbete med Kulturfonden som förvaltar över Elli Maria och Anna Sofia Ruuths fond.  Fonden är ämnad för understöd av svenskspråkiga synskadade barns välfärd och utbildning. Tack vare stödet från fonden har FSS kunnat starta ett fyraårigt projekt med tanken att fördjupa och bredda ytterligare det arbete FSS redan har för barn och unga med synnedsättning. Tillsammans kan vi nu göra insatser som kan ha avgörande betydelse för de svenskspråkiga synnedsatta barnens välfärd och utbildning. Vi ser entusiastiskt på alla de möjligheter vi nu kan erbjuda barn och unga med synnedsättning tack vare projektet. Vill du veta mer om själva projektet och vad allt vi kommer att erbjuda just barn och unga? Ta gärna kontakt! 
Pandemin påverkar barn och unga men vi vuxna kan inte undgå att på ett eller annat sätt drabbas av det vi med. Synnedsättning gör att det kan bli dessutom svårare att hålla avstånd till andra i butiken, svårare att beställa mat hem via appar och så vidare. Vårt humör och ork kan likt med barn och unga drabbas av isoleringen och osäkerheten. I likhet med Nalle Puh vill vi ge ett stöd och uppmuntran till alla oavsett ålder och fortsätter att stötta varandra genom den här pandemin. Våra nyckelord vi strävar till är en ökad känsla av självständighet, trygghet och social delaktighet. Du är inte ensam, ta kontakt med din närmaste rehabiliteringsrådgivare för mer information. Vi finns här för dig.
———
Teknik kan underlätta studier för synskadade
Text: Henrika Jakobsson
Modern teknik och teknikvana gör att en synnedsättning inte är ett hinder på de flesta studielinjer i dag. Fredrik Lindgren blev nyligen utexaminerad från Axxell och kunde ta del av studiematerialet via sin dator. 
I slutet av förra året blev Fredrik Lindgren från Tenala vald till årets vuxenstuderande vid Axxell. Det var första gången som Axxell i Karis antog en studerande med synnedsättning, med hjälp av teknik och personlig assistent utexaminerades Lindgren från merkonom-linjen i februari. 
– Jag tycker alla på Axxell har varit tillmötesgående och flexibla, säger Fredrik Lindgren då han blickar tillbaka på sin studietid på merkonomlinjen. 
Till stor del gick studierna galant tack varje Lindgrens datorvana sedan tidigare. Att behöva beställa kurslitteraur i punktskrift eller att använda sig av inläst kurslitteratur i talboksformat är ett främmande koncept för en studerande i dag. I en del uppgifter hade Lindgren hjälp av en personlig assistent som han tilldelades av staden, men faktum kvarstår att bokföringsprogram inte är speciellt användarvänliga. För en användare som har en synnedsättning innebär användningen ytterligare en utmaning. 
– Bokföringsprogrammen och talsyntesen går inte så bra ihop, konstaterar Lindgren.
Det samma konstaterar Mats Lindberg, som är lärare vid Axxell. 
– I början av utbildningen lär vi oss grunderna i bokföring, datorprogrammen kommer in i bilden först senare, säger han. 
Det finns många olika datorprogram inom bokföring, men de har alla så gott som samma struktur och ramar. Oberoende av elevens datorvana lär man sig först teorin och skrider först senare till handling. Olika arbetsplatser använder olika program, så ett specifikt program lär sig studenten oftast under praktiken eller i arbetslivet. 

Studerande med olika behov

Det var första gången under Mats Lindbergs karriär som han stötte på en studerande med synnedsättning. Läroinrättningen Axxell har tillgänglighetsprinciper och ser bland annat till att byggnaden är tillgänglig samt att varje elev får en personlig studieplan. 
– Vi intervjuade Lindgren så som vi intervjuar alla som söker studieplats vid Axxell. Vi konstaterade att han har alla förutsättningar att klara av utbildningen, berättar Lindberg. 
Hur det praktiska arrangeras för en elev med synnedsättning var något Lindberg funderade på mycket i terminens början.
– Vi tog ett stort ansvar för att studierna skulle fungera så bra som möjligt för Fredrik. Vi funderade på praktiska saker och hur vi på bästa sätt kunde lägga upp undervisningen och stödja honom. Trots osäkerheten i början märkte jag snabbt att Fredrik var väldigt självgående och egentligen inte behövde så mycket extra hjälp, funderar Mats Lindberg. 
Fredrik Lindgren konstaterar att det är kommunens ansvar att bistå en studerande med synnedsättning den utrustning hen behöver. I eget fall hade han ändå datorutrustning från förr och var väl insatt i vilka hjälpmedel och program han behöver. 
– Från Raseborgs stad blev jag beviljad personlig assistens några timmar i veckan på skoltid. I början hjälpte assistenten mig bland annat att hitta till matsalen och såg till att jag fick mat på min bricka, säger han.
Dessutom kunde assistenten hjälpa till med uppgifter som krävde inlärning och användning av teknik.
–Vi hade så god tur att Fredrik fick en assistent som själv var insatt i bokföring, berättar Mats Lindberg. 
Vuxenutbildningen på merkonomlinjen vid Axxell är en tvåårig utbildning som också innehåller stora delar arbetspraktik. Eftersom det är frågan om en vuxenutbildning är studierna långt självständiga och eleverna är rätt så självgående. Åldersgruppen inom utbildningen varierar också mycket, vissa jobbar samtidigt som de utbildar sig medan andra studerar på heltid. 
– Coronaåret har såklart också påverkat oss. Vi har till stor del haft distansundervisning, men man har också kunnat komma till skolan om man haft behov av det, berättar Lindberg. 
Enligt lärare Mats Lindberg är det viktigt för honom och hans kollegor, samt för hela Axxell att läroinrättningen är öppen för alla olika slags elever med olika personliga utmaningar. 
–Vi gör upp individuella studieplaner för alla våra elever men grundkraven är de samma för alla. Ingen kommer lättare undan än någon annan. Men utbildningens upplägg och studietakt kan anpassas efter behov, förklarar han. 
På en vuxenutbildning är också studietakten högre. 
–På en vuxenutbildning följer vi inte andra skolors lovschema. Vi har inget jullov, inget sportlov och också bara en kort sommarpaus. 
Den här studietakten gör det möjligt att avklara en examen på endast två år. Det gjorde också Fredrik Lindgren, som efter att ha blivit vald till årets studerande för sin positiva attityd och förmåga att lösa problem, fick sin grundexamen i affärsverksamhet i början av 2021. 
–Jag hoppas jag får jobb inom branschen i framtiden. En annan dröm för mig har alltid varit att bli radioredaktör, jag tycker om att prata, säger han med glimten i ögat. 
Bildtext: ÅRETS STUDERANDE 2020. Fredrik Lindgren var en av dem som valdes till årets studerande vid Axxell. Titeln fick han bland annat tack vare sin positiva attityd. 
Syntolkning: Fredrik Lindgren håller upp ett inramat diplom som han fått i egenskap av årets studerande. 

Bildtext: TILLGÄNGLIGT. Axxells byggnad i Karis är planerad och gjord för att vara tillgänglig för till exempel personer som rör sig med rullstol. Under coronapandemin har en stor del av studierna skett på distans, men det har också funnits möjlighet att delta i närundervisning vid behov.

Syntolkning: Fasaden på Axxells moderna byggnad i Karis centrum. 

———
FSS efterlyser delaktighet i valtider
Text: FSS
Personer med synnedsättning ska ha samma möjligheter till ett fullständigt liv som den övriga befolkningen. 
Det handlar om delaktighet samt rättighet till bland annat att göra självständiga val, likvärdiga tjänster, möjligheter till utbildning och sysselsättning på arbetsmarknaden. 
Detta är också viktigt på svenska i och med att en synnedsättning är en kommunikationsvariation. Mänskliga rättigheter är ledordet.
FSS vill se en långsiktig politik med tydliga visioner där individen är i fokus och vill därför lyfta upp följande:
1. Delaktighet och tillgänglighet 
Grundpelaren i samhället och i en demokrati är att alla ska kunna delta på lika villkor.  Också lokalt, i kommunen. Det som avgör möjligheten till delaktighet är tillgängligheten i samhället. Möjligheterna till delaktighet berör alla områden i samhället, som till exempel offentliga rum, kultur och skolan.
2. Färdtjänst
Färdtjänsten ska vara en flexibel samhällsservice så att personer med synnedsättning kan arbeta, vara föräldrar och ha en givande fritid – på sina egna villkor. Utan möjligheter att förflytta sig smidigt till en rimlig kostnad går det inte att vara en aktiv samhällsmedborgare. Därför är det viktigt med till exempel fritt antal färdtjänstresor och möjlighet att göra kortare stopp under en resa.
3. Fysisk miljö 
Det är viktigt att offentliga rum är lättillgängliga. Onödiga trösklar ska undvikas och belysningen bör vara anpassad för personer med en synnedsättning.
———
Möten på nätet minskar på tidiga morgnar och timmar i tåg
Text: Cristian Söderberg
Vissa gillar distansmöten medan andra är trötta på att sitta framför skärmar i stället för att mötas fysiskt. Men en sak är de flesta överens om; distansmötena är här för att stanna. 
Då coronapandemin bröt ut fanns det många olika webbmötesplattformar på marknaden som möjliggjorde digitala träffar och att kommunicera med andra under rådande omständigheter. Pandemin har satt fart på utvecklingen av de olika webbmötesplattformarna och nu ett år senare finns det nya användbara funktioner som gör mötesgången ännu smidigare både för deltagarna samt mötesanordnarna.
De tre största webbmötesplattformarna; Google Meet, Microsoft Teams och Zoom har nu i stort sett samma funktioner och allt som behövs för att ordna webbmöten med tiotals deltagare. Under första halvåret undersöktes och testades det vilken av dessa plattformar FSS skulle ta i bruk och de viktigaste kriterierna var givetvis tillgänglighet och användarvänlighet. Slutresultatet för FSS del blev Google Meet, som sedan dess använts internt bland både personal och medlemmar samt övriga som deltagit i vår digitala verksamhet. Det bör ändå nämnas att de andra webbmötesplattformarna också är i stort sett tillgängliga för en person med synnedsättning och olika hjälpmedel.
Den stora utmaningen och testet för FSS och den valda plattformen var ordnandet av höstmötet 2020, som slutligen ägde rum den 19.12.2020 i form av ett hybridmöte på sju olika orter, som sammankopplades till ett Google Meet -webbmöte. På grund av högt deltagarantal och coronarestriktioner var också deltagare på vissa orter indelade i olika smågrupper med egna uppkopplingar till mötet. Allt detta bidrog till ytterligare utmaningar på det ljudtekniska samt mötestekniska planet, men avklarades till slut i positiv bemärkelse.
FSS har ordnat föreläsningar, infotillfällen samt kurser via Google Meet -webbmöten under år 2020. Kurser som FSS har ordnat är punktskriftskurs för seende samt distansläsecirkel i punktskrift för personer med synnedsättning. Nu har också vissa distriktsföreningar tagit i bruk Google Meet -webbmötesplattformen och i egen regi ordnat medlemsmöten via webben. Nu kan jag säga att det jag hoppades på för ett år sedan har blivit verklighet och de värsta orosmomenten har skingrats gällande hur olika former av verksamhet kan ordnas i dessa tråkiga tider.
Under det gångna året har jag frågat medlemmar om deras erfarenheter av att delta i Google Meet- webbmöten och nu intervjuat tre personer. Bengt Ahlvik från NÖSS har deltagit via webben i bland annat FSS styrelsemöten, webbmöten på andra webbmötesplattformar samt i en föreningsträff med NÖSS. Bengt tycker att en av fördelarna med webbmöten är att man sparar massor av tid och också pengar. 
– Man behöver inte stiga upp tidigt på morgonen för att hoppa på tåget till Helsingfors för att ha ett styrelsemöte och sedan igen hoppa på tåget tillbaka hem för att anlända sent på kvällen, säger Ahlvik.
Samma sak gäller möten på distriktsnivå där avstånden är långa. Man kan delta i ett föreningsmöte hemifrån vardagsrummet utan att sätta tid och pengar på att åka taxi eller ta sig till mötesplatsen. Detta i sin tur kan leda till större deltagarantal, i synnerhet under det rådande läget.
En av utmaningarna tycker Ahlvik är att det lätt blir svammel och oordning i webbmötet om många pratar samtidigt och därmed behövs det någon som håller i trådarna under mötets gång. Dock kan ovanstående botas med övning och klara instruktioner och det tar inte länge innan det blir rutin att tysta mikrofonen då man inte pratar och att man inte heller pratar på andra.
Bengt Ahlvik var först en aning skeptisk till att en föreningsträff ska lyckas via webben. Nu är han ändå väldigt positivt inställd.
–Vi som deltog i föreningsträffen både på plats från Fyren och via webben tyckte det var jätteroligt - och det var väldigt positivt att det var så många som deltog.
Fördomar i början
På Fyren fanns det 10 personer på plats och aderton distansdeltagare som deltog via webben. Ahlvik hoppas på att man i fortsättningen också träffas via webben och att man också kunde träffas i andra sammanhang, till exempel i form av musikträffar. Bengt uppmanar alla att åtminstone pröva på webbmöten, bistå med hjälp, stödja och uppmuntra varandra till att delta.
Jan-Peter Backman är medlem i NÖSS och har deltagit i bland annat FSS distansläsecirkel i punktskrift via Google Meet. Jag frågade honom om han hade några förhandsintryck eller fördomar mot webbmöten och att träffas via webben. Som många andra svarade också han att det är enklare än vad man föreställt sig.
– Visst hade jag fördomar. Jag var rädd att jag inte klarar av att använda det och tänkte att vad har jag riktigt gett mig in på. Men det visade sig att det inte är så svårt och jag är positivt överraskad att det gick så enkelt som det gick, menar Backman.
Backman kommer inte på några egentliga nackdelar med webbmöten och är överlag positivt inställd och hoppas att digitala verksamheten också fortsätter efter pandemin som ett komplement till den vanliga verksamheten.
 – Det är behändigare att delta på distans då man inte behöver sätta tid och pengar på taxiresande, motiverar han.
Han nämner dock att det kan vara tyngre att följa med diskussionen på distans och att man måste vara en aning mera koncentrerad. Till slut konstaterar vi att varje mötesdeltagare måste ha sin ljudutrustning i skick, det vill säga mikrofon och högtalare. Utrustningen bidrar ganska långt till hur bra och tydligt ens egna röst hörs till de andra deltagarna.
Jan-Peter Backman rekommenderar att alla åtminstone prövar på att delta i webbmöten och att man har ingenting att förlora. 
– Om man är väldigt osäker kunde man som första steg delta på plats från Fyren då vi har ett medlemsmöte på webben.
På så sätt får man en ganska bra bild om hur detta går till och då kanske man vid nästa möte kunde pröva självmant hemifrån. Som Backman konstaterar:
– Man är nöjd och stolt över sig själv då man märker att man lyckats.
Även Lise-Lott Knutar från NÖSS var inne på samma linje. Hon trodde först att det kanske är för svårt att delta på distans i NÖSS föreningsträff, men hon ville i alla fall pröva.
– Det var enklare än jag trodde. Mitt i allt sade Ann-Sofie Grankulla att nu är du med!
Knutar använder sig av en pekplatta, med vilken hon anslöt sig till Meet -webbmötet. Länken till webbmötet hade hon fått till sin e-post av Ann-Sofie Grankulla, verksamhetsledare på NÖSS. Lise-Lott Knutar tycker att man också i fortsättningen ska fortsätta erbjuda deltagare den möjligheten att få följa med mötet på distans.
– Det är mycket enklare att delta hemifrån än att åka en lång väg fram och tillbaka till verksamhetscentret, menar Knutar, och tillägger att de som är osäkra och tror att det är för svårt åtminstone ska pröva på att delta i webbmöten.
För att delta i ett Google Meet-webbmöte behöver du någon av följande uppsättningar:
Internet-förbindelse, dator med webbläsaren Chrome eller Firefox, hörlurar och mikrofon eller konferenshögtalare, till exempel Jabra Speak. eller
Internet-förbindelse, smarttelefon eller surfplatta, Gmail-konto och Meet-appen installerad, hörlurar och mikrofon (rekommenderas) eller
GSM-mobiltelefon, möjlighet att ringa ett 09-nummer samt slå in en lösenkod, rekommenderas abonnemang med obegränsad taltid eller stort taltidspaket eftersom samtalet kostar per minut enligt eget abonnemang, handsfree rekommenderas.
I det första alternativet är en e-postadress inte obligatorisk men rekommenderas varmt eftersom det är enklare att få möteslänken samt ansluta sig via den.
———
Tidning för Finlands blinda blir Synvinkel
Text: Gunilla Löfman
FSS organisationstidning Synvinkel har getts ut i nuvarande form i 30 år, men tidningens rötter sträcker sig tillbaka till år 1907.
I år har det gått 30 år sedan FSS fick en egen organisationstidning. Tidningens namn var länge Finlands Synskadade, nu heter den Synvinkel. Det är en jubilerande tidning som du just nu läser med ögonen i storstil eller med fingrarna i punktskrift eller med öronen i tal.
I senaste nummer av Synvinkel kunde man läsa att Suomen Sokeain Liitto eller Finlands Blindas förbund grundades i juni 1907. Detta förbund startade utgivningen av tidskriften Sokeain Airut år 1912. På svenska var tidningens namn Tidning för Finlands blinda. Den svenskspråkiga tidningen var en direkt översättning av den finskspråkiga. Tidningen utkom två gånger i månaden och enbart i punktskrift. 
FSS och Näkövammaisten Liitto (NKL), tidigare Blindas förbund, tog ett gemensamt beslut år 1991 om att FSS skulle få en organisationstidning med eget innehåll i stället för Tidning för Finlands blinda. Tor Hanner blev chefredaktör för den nya tidningen Finlands Synskadade och NKL anställde först Ingegärd Ekstrand och senare Anne Lemberg som seende redaktörer på deltid. Tor berättar:
—Artiklarna skrev jag i punktskrift fram till år 1994 då jag fick en arbetsdator. 
Materialet i punktskrift sände jag till NKL:s tryckeri. I det jag skrivit fick det inte finnas ett enda tryckfel eftersom man på NKL sade att man inte kan svenska så bra att man skulle kunna korrigera eventuella tryckfel. På tryckeriet måste texterna skrivas manuellt i punktskrift en gång till för att man skulle få dem överförda till tryckmatriserna av plåt. För det här arbetet använde man en så kallad stereotyperingsmaskin.
Nordiskt ansikte utåt
Till att börja med ansåg man att tidskriften också var NKL:s ansikte utåt i bland annat det nordiska samarbetet. Samtidigt som tidningen började ges ut också i storstil i svartskrift och som taltidning blev utgivningstätheten glesare. I stället utökades antalet sidor. FS i svartskrift började man sända som information om synskadades situation till andra aktörer i samhället. 
Småningom övergick NKL:s stöd för tidningen från att NKL hade en deltidsanställd redaktör till att man betalade ett understöd till FSS. I dag består samarbetet mellan NKL och FSS av att man kan utbyta intressanta artiklar. I samband med utgivningen av nummer 5 år 2019 fick organisationstidningen namnet Synvinkel.
I takt med att synskadade får allt bättre tillgång till dagstidningar och annan aktuell information började FSS:s organisationstidning utkomma med färre nummer per år. Den digitala utvecklingen har fört med sig att det har blivit allt viktigare att FSS:s information gällande synskadearbetet finns också på webben. Det är via webben man till exempel når anhöriga som söker information om synskador när den äldre generationen får synproblem. Också Synvinkel kan man läsa via FSS:s hemsida i pdf-format vilket betyder att det handlar om att tidningen då ser ut som papperstidningen. Men man kan också välja RTF-formatet. Då kan man lyssna till den inlästa tidningen.
Synskadade chefredaktörer för FSS:s organisationstidning har förutom Tor Hanner också Karl-Oscar Skogster och Sergius Colliander varit. När Sergius gick i pension anställdes Sofia Stenlund som sedan efterträddes av Sören Jonsson. Vikarier har Robin Sjöstrand och Tina Kärkinen varit. Henrika Jakobsson är chefredaktör i dag.
    Sergius uttrycker sig så här:
— FSS:s hemsida ger ett sakkunnigt och fräscht intryck. Synvinkel är både till innehåll, utseende och namn en bra och proffsig tidning. Synvinkel i pappersformat känns bra i handen. Både hemsidan och Synvinkel skapar utåt en bra bild av FSS.
Den jubilerande organisationstidningen Synvinkel önskas fortsatt framgång!
Bildtext: REDAKTÖR. Tor Hanner var redaktör för Finlands Synskadade från år 1991 framåt. I början skrev han artiklarna i punktskrift.
Syntolkning: Bildkollage bestående av profilbild på Tor Hannes och två pärmbilder av tidigare tidningar, Finlands Synskadade nummer 3/19 och Synvinkel 5/19. 
———
Räddningstjänsten provade på att gå i blindo
Text: Charlotta Solax
Ålands synskadade kom under blindveckan på idén att bjuda in bland annat polis och räddningsverk för att prova på hur det kan kännas att vara blind eller ha en synnedsättning. Responsen på initiativet var god och fler tillfällen kommer att ordnas i framtiden. 
Blindveckan hölls i fjol den 8 till 15 november. På Åland funderade och funderade vi på vad vi skulle göra för speciellt under veckan – till sist bad vi medlemmar komma med förslag. Bland annat kom det ett mejl som löd så här: 
”Hur skulle det vara att på blindveckan ordna en prova-på-dag med simuleringsglasögon för polis och räddningsverket så att de får känna hur det kan vara för en synskadad då de mer än gärna vill "fösa" oss framför sig istället för att vi får ta tag i deras arm och följa efter? Har frågat detta flera gånger men det är ingen som har nappat och det skulle vara bra just för polis och räddningsväsendet att få känna på och lära sig lite mera om synskadade. ”
Idén lät bra och helt klart värd att ta vara på så föreningen bestämde sig för att ordna ett handledningstillfälle med titeln ”En dag med annat perspektiv! – att ta hand om en person med synnedsättning i en krissituation”. 
Vi bjöd in polisen, räddningsverket, brandkår och ambulans, gränsbevakningen och tullen men även in frivilliga räddningstjänsten. Alla var positivt inställda till initiativet men tyvärr var vi ute i senaste laget och flera hade inte möjlighet att delta men lämnade dörren öppen och bad att få återkomma nu i vår.
Resultatet blev att två tillfällen ordnades på verksamhetscentret Ankaret. Ett dagtid för myndigheterna och ett kvällstid för frivilliga räddningstjänsten. Vi har fått förfrågningar om att hålla fler tillfällen för andra organisationer – tyvärr sätter pandemin käppar i hjulet just nu men så snart det är möjligt fortsätter arbetet med att öka vårt samhälles kunskap om funktionsnedsättningar.
Programmet på det tillfällen vi kunde genomföra innan Corona restriktionerna blev för stränga bestod av block som tog upp olika vinklar kring synnedsättning. Genom att varva information med praktiska övningar ville vi öka deltagarnas förståelse för personer med synnedsättning. Målsättningen var att tillsammans skapa en kort lathund över lärdomar och reflektioner som deltagarna kan ha med sig i sitt fortsatta arbete. 
Olof Collin, från frivilliga räddningstjänsten sa så här;
–Det var verkligen ett intressant och lärorikt besök vi hade hos er, tack! Det känns bra att ha ökat förståelsen och att vi kanske kan göra lite mer rätt näst gång vi är ute på uppdrag och möter någon med en synnedsättning.
De som var med på tillfällena gav mycket positiv feedback och det märkets tydligt att det gick därifrån med mer kunskap och en djupare förståelse. Vi önskar och tror att det finns där i bakhuvudet nästa gång våra vardagshjältar ger sig ut för att hjälpa någon i kris, speciellt om det är en person med synnedsättning så är vi säkra på att deras nya kunskap gör att den utsatta känner sig mer trygg! 
Att tänka på då du hjälper en synskadad i kris och allmänt när du möter en person med synskada;
Hälsa med personens namn och säg vem du är. Du kan vidröra personen vid axeln. Tala till personen, tala inte förbi eller till assistenten.
Ledsagargrepp – stäm av med den du ledsagar hur mycket info hen vill ha när hen rör sig. 
Tydlig kommunikation. Utnyttja urtavlan som hjälp vid beskrivning av t.ex. ett rum eller vid förflyttning. Berätta och beskriv vem som är i rummet.
Ta reda på individens behov – inte alla synskadade är blinda (ljus/mörker)
Kontraster är lättare att se t.ex. vit duk och svart mugg
Visa respekt för vita käppen och ledsagarhunden. Hunden får inte störas när den har sele!
Belysningen har en viktig roll, bländning är ett problem för de flesta.
Att lägga bakom örat vid en kris- och räddningssituation;
Lämna inte någon med synskada ensam – se till att någon kan berätta vad som händer – tilldela den uppgiften uttalat åt någon. Ifall man måste lämna en person med synnedsättning ensam, lämna alltid vid en fast punkt t.ex. vid en vägg, inte mitt i ett rum. 
Bildtext: NÄSTA I TUR. Markus Axén och Benita Rehman provade på att ledsaga och röra sig med vit käpp och ögonbindel i Ankarets utrymmen i Mariehamn. 
Syntolkning:  Två personer som inte har en synnedsättning provar på hur det är att gå med ögonbindel. Den ena har ögonbindel och vit käpp och den andra ledsagar. 
———
Profil: Lättläst öppnar läsningens värld för alla 
Text: Pontus Anckar
Det låter lätt att skriva en lättläst bok. Men i praktiken är det till och med svårare än att skriva en så kallad "vanlig bok". Varje ord och mening i texten vägs noga. Sabira Ståhlberg är Svenskfinlands mest produktiva författare inom lättlästa genren, två av hennes böcker finns även som talböcker och i punktskrift. 
–Det är viktigt att känna att man lyckas när man läser. Det skall kännas bra att läsa, säger Sabira Ståhlberg, som senare på våren leder en kurs i kreativt skrivande och berättande för Synskadeförbundets medlemmar.
Det går inte att ta miste på hennes entusiasm när hon pratar om lättlästa böcker. Sabira vill att alla, precis alla, ska kunna läsa och känna att de får någonting ut av det. I 20 år har hon skrivit lättlästa böcker. Sabira är i dag Svenskfinlands mest produktiva lättlästa författare.
–Jag hörde om lättlästa böcker av författaren Birgitta Boucht. Det sa klick direkt. Jag har vuxit upp med en morfar som hade dyslexi, så jag hade en inblick i hur det känns när det är svårt att läsa.
Men att börja skriva lättläst i Finland visade sig svårare än hon hade tänkt eftersom lättlästa böcker var ganska ovanliga här. Därför riktade Sabira Ståhlberg blickarna mot Sverige. Där har det idag funnits lättläst i 50 år.
–Jag läste böcker och rekommendationer och anpassade Sveriges modell till finlandssvenska förhållanden.
Något som visade sig vara mycket viktigt. Det finländska samhället har länge varit fokuserat på att alla kan läsa bra. Men tio till 15 procent av befolkningen är dyslektiker. Dessutom finns det många andra grupper som har lässvårigheter. Till exempel personer med funktionsnedsättningar eller svag syn, äldre som inte längre orkar läsa tjocka böcker, minnessjuka och synskadade. Också invandrare som behöver lära sig språket har stor nytta av lättlästa böcker.
Och i dessa tider när så många tar till sig snabb information via sociala medier och nätet blir läsförståelse bara viktigare.
–Att läsa enbart korta texter eller chattar på till exempel telefonen leder till att träningen att lära sig förstå hur saker och ting hänger ihop lite faller bort. Bakgrunden till varför saker händer kan inte förklaras i små snuttar. Bristen på övning i att läsa gör att allt fler har svårt att förstå komplexa sammanhang och då finns faran att man tar till för enkla lösningar.
Lättlästa böcker kan vara ett sätt för den som inte är van att läsa längre texter att bekanta sig med mera invecklade ämnen.   
Att skriva lättläst kräver mycket arbete
Att skriva en lättläst bok låter lätt. Men det är det inte.
–Jag måste tänka genom exakt vad det är jag vill säga.
Författaren måste dessutom vara enormt insatt i olika frågor. Att uttrycka sig klart, utan onödiga ord eller oväsentliga detaljer, kräver att skribenten kan ämnet på sina fem fingrar.
–Språket ska vara tydligt samtidigt som det är lätt. Det betyder inte att språket är fattigt. Det kan vara rikt samtidigt som det är lätt att förstå. Jag har till exempel lärt mig väldigt många synonymer och att konkretisera det jag säger.
Det är en lång process att skriva en lättläst bok. När Sabira Ståhlberg tillsammans med Team Bokpil bestämt vad nästa bok ska handla om, börjar hon med att forska i ämnet.
–Jag läser i flera månader. Vetenskapliga artiklar, böcker, tidningar och vad det står om ämnet på nätet. Jag ser hur andra berättar om temat och funderar på hur jag kan skriva både intressant, tankeväckande och spännande om det.
Sedan skriver Sabira och skickar först sin text till sin medarbetare Maria Viitasalo som är Lättläst illustratör och studiehandledare. Därefter skickas texten till testläsare i olika åldrar. Bland testläsarna finns barn, äldre människor och personer med lässvårigheter. Också lärare och skolelever läser texten innan den går i tryck.
–Det är viktigt att ha testläsare, för de hjälper mig att se vilka bitar som är för svåra eller oklara.
De ord som används i en lättläst bok ska vara lätta att förstå. Raderna ska vara korta med ordentliga mellanrum mellan dem. Det får gärna finnas ganska mycket vitt på sidan, eftersom många som har svårt att läsa tappar lusten att läsa om sidan är full av text. Kapitlen är korta och boken får inte vara för tjock.
En spännande berättelse gör svår text lättare att förstå
Sabira Ståhlberg har skrivit lättlästa böcker om till exempel mobbning, invandring, klimatförändringen, artificiell intelligens och människans kropp. Alla böcker är pedagogiskt lättlästa, ett unikt koncept som Sabira och Maria har utvecklat. Böckerna är skrivna som äventyr för att de ofta svåra och invecklade frågorna boken tar upp ska vara lättare att förstå.
–Spännande äventyr hjälper läsare att minnas fakta och sammanhang bättre.
Bokpil ger ut lättlästa pappers- och e-böcker också på andra språk än svenska. Alla Sabiras böcker har blivit översatta till engelska och förlaget har gett ut böcker på till exempel serbiska, bulgariska och tatariska. Sabiras stora intresse för språk kan delvis bero på att hon själv har en mångkulturell och flerspråkig bakgrund. 
–Min pappa var tatar. Få känner till att Finland sedan slutet av 1800-talet haft en tatarisk minoritet.
Kanske är det hennes rötter som fått henne att resa runtom i världen, arbeta med lättläst på många språk och forska i flerspråkighet. Sabira bollar idag med över 30 språk i sin hjärna.
Hur är det ens möjligt?
– Hjärnan är sådan att den håller vissa språk aktiva, medan andra är passiva. Den är väldigt effektiv. Om hjärnan skulle vara ett hus, bärs de språk som inte behövs just nu ner i källaren. De som behövs för att kommunicera finns på plats i vardagsrummet och köket. 
Sabira berättar att hon i ett främmande land snabbt plockar upp ord och tonfall.
–Sedan börjar jag bara prata. Jag är ibland lite lat med att läsa grammatiken, skrattar hon.
Humor och självdistans behövs i livet
Sabira har lätt för att skratta och ser humorn som ett mycket viktigt inslag i sina böcker.
–Jag är ganska realistisk i mina böcker. Jag försöker beskriva livet som det är. Alla är inte snälla. Men humorn är viktig, det måste alltid finnas ett annat sätt att se på livet. Och självdistans. Man behöver inte ta sig själv så på allvar.
Ett exempel på den här självdistansen finns i matboken Kockens hjärta. Den handlar mycket om Sabiras egna misstag som kock.
–I boken har jag hittat på ett spöke i köket som jag skyller på.
Hon vill poängtera att det bästa med att jobba med Bokpil och lättlästa böcker är all den respons förlaget får.
– Vi får hela tiden feedback av barn och unga och deras föräldrar, äldre personer, lärare och utbildare, mor- och farföräldrar och personer som lär sig språk. Det är fantastiskt.
Det finns en sak som gör Sabira speciellt glad.
–Det är när en läsare får en viss glimt i ögat. En glimt som säger att det här var roligt och jag har upptäckt något nytt. Jag har lyckats.
Faktaruta: Sabira Ståhlberg
Filosofie doktor, författare och forskare.
Grundade förlaget Bokpil år 2015 tillsammans med Maria Viitasalo. 
Har skrivit över tjugo lättlästa böcker sedan 2001. 
Deltar i Klaara, ett nätverk för forskare i lättläst i Finland.
Arbetar också med flerspråkighet och mångkulturella frågor.
Leder kurser i kreativt skrivande på många olika språk.
Aktuell med workshopen ”Kreativa skrivar- och berättarverkstäder” för FSS medlemmar och andra intresserade. 
Fakta om Bokpil
Bokpil arbetar för att utveckla pedagogiskt lättläst litteratur och göra lättläst tillgängligt för alla.
Bokpil har i dag över 25 lättlästa titlar. En del av böckerna finns också som VERSALBÖCKER.
Ger ut både pappers- och e-böcker.
I Team Bokpil arbetar kring 50 personer med flera språk på olika håll i världen.
Två av Bokpils böcker, Kockens hjärta (Sabira Ståhlberg 2018) och Hunden och soffan (Marianne Ståhlberg 2019), har nyligen utkommit som talböcker och punktskriftsböcker. Boken Hundra dikter (Marianne Ståhlberg 2017) finns som talbok.
Böckerna finns översatta till flera språk. Bokpil är föregångare för att sprida lättläst på Balkan och på små språk.
Verksamheten är ideell och understöds av bland annat Svenska Kulturfonden.
Bildtext: KURSER OCH BÖCKER. Sabira Ståhlberg har skrivit över 20 lättlästa böcker. Hon leder också kurser i kreativt skrivande. Bilden är tagen på Helsingfors Bokmässa.
Syntolkning: Sabira Ståhlberg sitter i en röd fotölj på en scen på bokmässan i Helsingfors. Hon har mörkt kort hår, är klädd i mörka kläder och hållen en mikrofon framför munnen. 
———
Aktuellt
———
För att uppmärksamma FSS 75 år som svenskspråkiga synskadades förbund i Finland utlyser vi en slogantävling. 
Sloganen eller mottot ska pryda FSS webbplats, dokumentbotten, personalens signaturer och visitkort. Den ska vara en bestående och beskrivande del av vem vi är och vad vi står för.
Ett motto ska vara kort och slagkraftig. Ett exempel på slogan är Näkövammaisten liittos ”Yhdessä näemme enemmän”, på svenska ”tillsammans ser vi mer”.
Sloganen kommer att väljas av en jury som består av personer med synnedsättning och utomstående kommunikationsproffs. Vinnande bidraget väljs och offentliggörs senare under hösten 2021.
Vi vill höra just dina idéer för sloganen! Skicka in ett eller flera förslag till info@fss.fi senast 31.8.2021.
———
Ny färdcentral i Nyland
Under den dryga månad som Färdcentralen Västra Nyland har hunnit verka i Esbo har två kommuner dragit sig ur samarbetet, Lojo och Grankulla. 
I stället kommer man att ta timeout i frågan och under den tiden göra egna upphandlingar med olika transportföretag.
Beslutsfattarna i Kyrkslätt och Hangö funderar fortfarande på hur de i framtiden ska ordna skjutsar för personer med funktionsnedsättningar och seniorer i kommunerna.
– Färdcentralen har väckt många tankar, jag har aldrig tidigare fått in så här mycket respons på ett enskilt ärende. Erfarenheterna från Esbo har inte varit så goda, det verkar ohemult att tvingas vänta i 90 minuter på skjuts. Så vill vi inte behandla våra stadsbor, säger stadsstyrelsens ordförande Veronica Rehn-Kivi till Hufvudstadsbladet. 
Källa: HBL
———
FSS understöd från Stea 2021
FSS beviljades det ansökta beloppet på 602 565 euro från Social- och hälsoorganisationernas understödscentral (STEA) för året 2021. Med bidraget ordnar FSS rehabiliterings-, punktskrifts-, IT- och taltidningsverksamhet samt publikationer och information i tillgängligt format för personer med synnedsättning. Bidraget kanaliseras även till distriktsföreningarnas verksamhet.
I februari har FSS lämnat in en utredning om verksamhetens resultat för år 2020 till STEA. Från och med i år ska utredningsrapporten lämnas in årligen, vilket gör att responsinsamling från verksamhetens målgrupp blir allt viktigare. Vi vill rikta ett stort tack för den respons vi får på våra enkäter samt all spontan feedback som kommer till oss. 
Responsen från personer med synnedsättning är viktig för att våra tjänster och vår verksamhet ska motsvara de faktiska behov som finns.
———
Syntolkade serier på Yle Arenan
På Yle Arenan hittar du olika syntolkade serier på både finska och svenska. Vi listar fem olika serier på svenska.
Sommaren -85. Välkommen tillbaka till 1980-talet och det lilla samhället Braxinge. En tid där solarier var ofarliga, musiken var cool och frisyrerna yviga. Vi möter Barbro som kämpar för att sätta sitt Braxinge på kartan med Den stora korvfesten, hennes dotter Åsa som kämpar för att hålla sitt löfte, utan mamma Barbros hjälp, till sin 15-åriga dotter Lena. Det som väver dem samman förutom blodet i deras ådror är längtan efter något annat. En svensk dramakomedi om tre generationer kvinnor.
Tunna blå linjen. Drama om livet i blåljusens skugga. Hur klarar man av att i sitt jobb dagligen möta våld, hat, utsatthet och smärta och samtidigt förbli en hel och älskande människa? SVT:s nya stora dramaserie Tunna blå linjen handlar om Sara, Magnus, Jesse, Leah, Dani och Faye som alla valt att bli poliser. De kämpar med att få ihop sina tuffa jobb med privatliv och relationer. Deras arbetsplats är gatorna i Malmö, en stad med många sidor. I rollerna: Amanda Jansson, Oscar Töringe, Gizem Erdogan, Per Lasson, Anna Sise, Sandra Stojiljkovic. Serien är skapad av Cilla Jackert som också är seriens huvudförfattare. För huvudregi svarar Sanna Lenken.
Jakten på en mördare. Om Sveriges skickligaste spaningsgrupp som löste flera kvinnomord. Jakten på en mördare bygger på Tobias Barkmans reportagebok om en av Sveriges skickligaste mordspanare. 
Serien tar sitt avstamp i mordet på tioåriga Helén Nilsson i Hörby 1989, ett fall som inte bara skakade Skåne utan hela Sverige. Jakten på en mördare är historien om Per-Åke Åkesson (Anders Beckman), Monica Olhed (Lotten Roos) och den spaningsgrupp som löste flera kvinnomord i nordvästra Skåne och till slut även det olösbara fallet med Helén.
White wall. I en gammal gruva i norra Sverige har bygget av världens största slutförvaringsplats för kärnavfall nått slutrakan. Under schaktningsarbetet inträffar emellertid en oväntad explosion 700 meter under markytan. Vid undersökningen av olycksplatsen hittar man en bit vit vägg inne i det flera miljarder år gamla urberget, och den verkar fortsätta i all oändlighet. Det går inte att hitta en logisk förklaring på fyndet. Man bestämmer sig för att hemlighålla saken tills mysteriet är löst. 
Måste gitt. Smågangstern Metin är tillbaka och försöker ordna upp sitt liv.
I slutet av långfilmen Måste gitt (2017) åkte smågangstern Metin in i fängelse på grund av fejkklockor från Kina. Hans dagbok som publicerades sålde knappt 200 exemplar, och blev inte riktigt den succé som han och bokförläggaren Puma hoppades på. Nu är Metin tillbaka i Jordbro, på ruta ett. Han försöker ordna sitt liv och inte falla tillbaka i sina gamla hjulspår. Men det är svårt, och han kan inte ens få ett vanligt jobb. 
Källa: Yle
———
Aktuellt i distrikten
———
Norra Österbottens synskadade
På grund av corona restriktionerna har Folkhälsan fortfarande paus i seniorverksamheten, vi har alltså ingen gymträning, vattengymnastik eller Mimosel träffar ännu.  
Enligt nu gällande restriktioner får högst 6 personer samlas i mars, det innebär lite ändringar i verksamheten; Handarbetsdamerna ”Rätstickorna” kan få hjälp med sitt handarbete av Agneta Cederberg, som finns på Fyren varannan måndag (ojämna veckor) mellan kl 12- 14. Nästa gång blir måndag 29.3 och därpå följande 12.4. 
Lunchträffar hålls i regel sista fredagen i månaden. I mars blir det ingen lunchträff, nästa träff planeras preliminärt fredagen 30.4 kl 12.
På grund av striktare coronarestriktioner flyttas NÖSS årsmöte, som skulle hållas 16.3.2021 fram och hålls preliminärt tisdagen 18.5.2021 kl 13 vid Assarlid sommarhem, Havtornsvägen 75, Larsmo. Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden. Anmälan och info av Ann-Sofie Grankulla, tfn 044-7234 888 / 06-7234 880 eller via e-post: noss@multi.fi.
Det kan bli ändringar i programmet! Följ med annonseringen om verksamheten på www.fss.fi/noss, i ÖT:s föreningsspalt på lördagar och av Ann-Sofie Grankulla, som också tar emot anmälningar på tfn 044-7234 888 och 06-7234 880 eller e-post: noss@multi.fi  
Man kan även ringa föreningens ordförande Bengt Ahlvik, tfn 0500-778 694 (under vardagar) eller via e-post: bengt.ahlvik@gmail.com.  
Sköt om er och håll er friska! hälsar Styrelsen och Ann-Sofie.
——
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland 
Svenska synskadade i mellersta Nyland kan tillsvidare inte ordna träffar eller andra evenemang på grund av coronaläget och risken för smittspridning. Som det nu ser ut gäller detta åtminstone ännu i april.
Undantaget är motionssamarbetet med Folkhälsan där Styrka och Balansgruppen tillsvidare får fortsätta på torsdagar kl. 14.00. Men endast för tidigare anmälda. Nya deltagare kan tillsvidare inte tas emot. Gruppen håller dock paus under påskveckan. Så det blir ingen gruppträff den 1.4.2021.
Föreningen återkommer med medlemsträffar och annan verksamhet så snart det är möjligt. 
Distriktssekreteraruppgifterna sköts tillsvidare av kassör Stefan Andersson.
Kontaktuppgifter; Föreningens utrymme KansliHörnan finns på Parisgränden 2 A 1, ingång via förbundet FSS dörr med förbundets summer. Telefontiden är måndag – onsdag klockan 10-13. 
Det går också att sända sms, tala in på svararen eller sända e-post till kansliet. 
Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Telefon 0400-269553,e-post:  kansliet@ssmn.fi.
——
Svenska Synskadade i Västnyland
Verksamhetskalender för år 2021. Många datum är ännu osäkra, närmare information kommer i senare skede. 
Månadsträffarna med program ordnas andra lördagen i månaden förutom under sommarmånaderna, våravslutning i maj och julfest i december. På grund av Corona har all gruppverksamhet skjutits upp och kommer eventuellt igång i april/maj. Vårmötets preliminära datum är 8.5. 
Boccia och curling fortsätter om möjligt på Raseborgsvägen 5, före detta sjukvårdsskolan. 
Gågrupper på hemorten kan arrangeras om det finns tillräckligt intresse, meddela ditt intresse till verksamhetskoordinatorn Alexandra Helander på tel. 040-7786295 eller epost: ssvn@brev.fi 
Pratsamcafé på Lyan första torsdagen i månaden med bulle, kaffe och samvaro.
Herrklubben fortsätter en gång per månad med Börje Broberg som koordinator.
Telefonsamtal till medlemmar under mars månad då fysiska träffar inte är möjliga.
Idrottsdagar ordnas 12-13.6.
Teaterutflykt, Raseborgs sommarteater, föreställningen Peter Pan syntolkas. Datum 11.7.
Sommarläger på Lappvik Sjömansro 18-20.8.
Resa till Lappträsk i september.
Nya medlemmar bjuds in till Lyans utrymme av verksamhetskoordinatorn och styrelsemedlemmar, tillika får de möjlighet att låna talböcker eller hjälpmedel. 
Nya aktiviteter enligt önskemål av medlemmar kan ordnas;
Vita käppens dag och blindveckan uppmärksammas. Temaområden enligt förslag från FSS beaktas, ögonläkare eller annan kunnig expert bjuds in. 
Syntolkning av fotbollsmatcher med Börje Broberg.
Kamratstöd i form av Vänhjälpen
Svenska synskadade i Västnyland r.f.  ordnar en Bocciaturnering och ett lekfullt idrottsevenemang i Ekenäs och Tenala lördagen 12.6 till söndagen 13.6. Evenemanget är öppet för alla distriktsföreningarna. 
Lördagens program: Bocciaturnering med lag från de olika föreningarna i Västerby sporthall i Ekenäs. För de som inte deltar i bocciaturneringen ordnas lagtävlingar i frågesport på verksamhetscentret Lyan. Övernattning på Hotell Seafront för de som kommer längre ifrån. 
Söndagens program: Ett lekfullt idrottsevenemang på Tenala sportplan med olika synskadevänliga grenar på programmet. Sportgrenarna är sådana att alla kan delta i något enligt egen ork och kondition. Man kan också delta som publik i evenemanget. 
Se mer info i annonsen på sidan 31. 
——
Svenska Synskadade i Östnyland
Svenska Synskadade i Östnyland r.f håller stadgeenligt årsmöte, tisdagen den 27.4.2021 kl. 13.00 på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå.
Förutom stadgeenliga ärenden behandlas ett förslag till stadgeändring.– Styrelsen.
Kontaktuppgifter: tel.  040 968 0351 e-post: distrikt.kajutan(a)gmail.com. Jonas Lindström, ordförande, tel. 040 9644 672.
——
Vasa Svenska Synskadade
Hurra, hurra – vi får äntligen snart ett nytt verksamhetscenter här i Vasa! Lägenheten på 160m2 hyrs för vår del av FSS av ST Wasa Invest. Stort tack till FSS för den här möjligheten!
Vi stannar kvar på Korsholmsesplanaden 44 i lägenheten till vänster om hissen i första våningen. Smidigt att ta sig in även med rullator och ingen hiss behövs. Renoveringen är i full gång och småningom får vi ett eget kök med plats för allt som vi även hade på Lyktan. Ett kanslirum samt ett rum för kursundervisning och ett litet rum för förråd. Två mindre rum förstoras till ett större rum där vi kan samlas och ha trevligt och dricka kaffe ur våra riktiga kaffekoppar sitta på våra egna stolar vid våra egna bord! 
Slut är användningen av pappersmuggar och plastskedar och vi behöver inte mera boka ett rum för att samlas (för att få till svar, att tyvärr är det upptaget). En fin skylt har satts upp ovanför dörren in till lägenheten med vårt namn och logo, och vi har även en egen postlåda på vänstra sidan alldeles utanför yttre dörrarna. När vi kan flytta in är ännu oklart, men då allt är klart kommer vi att ”bjuda in till öppet hus” då pandemin så tillåter. Så följ med i Medlemsbandet, föreningsspalten och nästa Synvinkel.
VSS har under många år haft en fungerande kamratstödsgrupp som oftast ringer runt till alla medlemmar med jämna mellanrum, speciellt inför olika evenemang som föreningen ordnar.
Nu när ingenting kan ordnas finns dessa personer också till för dig om du vill prata bort en stund. Känner du av ensamheten just nu och behöver någon att prata med, tveka inte utan slå deras nummer, vem som helst, som du kanske känner bäst.  Deras kontaktuppgifter är följande:
Marita Carlson, tfn 0500-201 666. Peter Sahlsten, tfn 050-588 5103. Susanne Granholm, tfn 050-517 4743.Kerstin Lillbåsk, tfn 050-520 6235.Sven Thors, tfn 050-435 5152.
Trivselcafé aktivt seniorliv i samarbete med Folkhälsans förbund. Folkhälsan har beslutat att hålla paus med all sin aktivitet åtminstone fram till och med påskhelgen. Har du frågor gällande trivselcafé, kontakta Carina Blom, tfn 044-788 1026 eller kansliet för mera information. 
Vattengymnastiken våren 2021 i samarbete med Folkhälsans förbund håller tyvärr paus tillsvidare. Kontakta kansliet för mera information!
Punktskrift ordnas på ÖF varje onsdag kl.10-13.30 med kaffepaus kl.11.30. Kursen pågår fram till och med 12.5. Ritva Hagelberg och Börje Kukkonen undervisar i punktskrift. Ta kontakt med kansliet om du vill hoppa på ”punkttåget” så fixar vi det.
På grund av pandemin skjuts föreningens årsmöte fram till lördag 29.5.kl.13. Annons kommer i nästa nr. 
Har du frågor om din synsituation? Rådgivning i Vasa. Kom ut och diskutera med rehabiliteringsrådgivare Ulla-Britt Ingman till Korsholmseplanaden 44 i Vasa, våning 2 och i rummet bredvid kansliet, nr 214 (oklart om det blir där, allt beror på vår flytt, om vi kommit igång på första våningen så blir det där, ring gärna före så får du veta exakt var det blir). Torsdag 22.4 kl.13-15 Ulla-Britt Ingman finns på nämnda plats, tfn 050-561 2950. 
Om du inte har möjlighet att komma till Vasa går det lika bra att besöka Ulla-Britt på hennes arbetsplats på Norrvalla i Vörå, men ring före så att hon är på plats.
Alla anmälningar och förfrågningar görs till verksamhetsledare Febe Mörk på tfn 045-321 3320 (må-to kl.9-14) eller per e-post: vasasynskadade@gmail.com. Under tiden 29.3-5.4 är Febe på vinterledigt och då är kansliet stängt.
Du hittar även info om oss på http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: https://www.facebook.com/vasasynskadade.
Har du ärende till föreningen utanför kanslitiden kontakta ordförande Kerstin Lillbåsk, tfn 050-369 5997.
——
Ålands synskadade
Året har börjat helt annat än bra med tanke på att verksamheten pausats men både personal och styrelse jobbar på och försöker hitta alternativa aktiviteter under pandemin. Verksamhetscentrets öppettider kan variera under pandemin men vi är nåbara via telefon och mejl. Styrelsen tar gärna emot frågor och förslag från er medlemmar. Ordförande i år är Börje Troberg. 
Vårt IT-stöd Maria Åbonde avslutar sin anställning hos oss i början av april. Vi tackar henne för den här tiden! Förhoppningen är att vi snabbt, kanske redan när du läser det här, har ett nytt IT- och taltidningstöd. 
Fotvården fortsätter i dagsläget som planerat. Nästa tillfälle är preliminärt inbokat onsdagarna 21 och 28 april. Anmälan till Charlotta senast 14 april. Fotvården kostar 20 euro. Vår fotvårdare är från Sunda Foten och heter Heidi Hanses-Teirfolk.
Våra återkommande aktiviteter borstbindning och simning är pausade så länge vi på Åland befinner oss i pandemins spridningsfas. 
Även månadsträffar och trivselkaffe är på paus. Kontanta kansliet för aktuell information. Normalt hålls månadsträff den andra måndagen i månaden och trivselkaffe den fjärde onsdagen. 
Vårmötet senareläggs. Nytt datum är måndagen den 19 april kl 18.00. Deltagande på distans torde vara möjligt. Håll ögonen öppna ifall läget ändrar. 
Då vi inte kan träffas i verksamhetscentret passar vi på att genomföra en enkät och få en pratstund via telefon. Kanske du redan fått ett samtal från oss? Syftet är att underlätta styrelsens arbete med att utforma lockande aktiviteter, höra vad som saknas samt att ta reda på vad föreningen kan hjälpa till med. Självklart är samtalet frivilligt och informationen som samlas in anonym.
Besöksadress till Ankaret, Johannebovägen 7, 22100 Mariehamn. Om du är på väg till Ankaret ring före. 
Organisationssekreterare, Charlotta Solax. Charlotta nås måndag till torsdag kl 9.00-15.30. Mobil: 04573438950, e-post: aland.syn@aland.net.
IT-stöd och taltidning Maria Åbonde.  Mobil: 0406800950, e-post: it.syn@aland.net. Maria nås tisdagar och torsdagar klockan 9.00 till 15.30.Mobil: 0406800950,e-post: it.syn@aland.net.
——
Åbolands synskadade
Åbolands synskadade rf har nu flyttat in i en liten lokal i Pargas. Hyreslokalen ligger på Elmgrensgatan 3, lok 3,  och består av 1 rum och kök och badrum. En del möbler fick plats i lokalen , stolar och bord finns för 10 -12 personer. Nu installeras bra belysning och datorn där. Nya Sydvästen drar igång!
Frågesport med promenad i mars-april. Info i nästa Mb, i Pargas, Kimitoön och Åbo.
——
Åbolands synskadade
Åbolands synskadade rf har nu flyttat in i en liten lokal i Pargas. Hyreslokalen ligger på Elmgrensgatan 3, lok 3, består av 1 rum och kök och badrum. 
Frågesport med promenad i mars-april. Info på nästa Medlemsbandet, i Pargas, Kimitoön och Åbo.  Kontaktuppgifter; Amie Nygren, sekreterare, tel 0400 151 322, e-post; synskadade@gmail.com. Telefontid vardagar klockan 12.00 till 14.00.
——

Annons: Kallelse till vårmöte
Förbundet Finlands Svenska Synskadade r.f. kallar medlemmarna till stadgeenligt vårmöte lördagen den 22 maj 2021 i Synvillan i Helsingfors eller på distans vid något av de sex platser där distansdeltagande möjliggörs. Mötesförhandlingarna inleds på lördag kl. 10.00.
Vid mötet behandlas de i paragraf 6 av förbundets stadgar nämnda ärendena: verksamhetsberättelse och bokslut för år 2020, revisorernas berättelse och frågan om ansvarsfrihet för styrelsen, verksamhetsledaren, ekonomen och övriga redovisningsskyldiga, diskutera förbundets verksamhet på längre sikt utgående från styrelsens förslag till strategiska riktlinjer, tillsättande av valberedningsutskott om vårmötet så besluter, övriga frågor vilka styrelsen förelagt vårmötet, skriftliga motioner som inom februari inlämnats till styrelsen av personmedlemmar eller medlemsföreningar. Även justerad budget för år 2021 behandlas.
På grund av koronapandemin har förbundets styrelse beslutat att tillämpa möjligheten till distansdeltagande som möjliggörs av lag om temporär avvikelse från aktiebolagslagen, lagen om andelslag, föreningslagen och vissa andra sammanslutningslagar i syfte att begränsa spridningen av covid-19-epidemin. På grund av det här ordnas möjlighet att delta i mötet på sju orter. Mötets officiella fysiska plats är:
Synvillan
Parisgränden 2 A 1
00560 Helsingfors
Anmälningar till: Tina Dunderfelt, må-to kl 10-16, tfn 044-712 3020, 
e-post tina.dunderfelt@fss.fi
På följande adresser finns möjlighet att delta i mötet genom datakommunikation:
Verksamhetscentret Kajutan
Ågatan 33 E 1
06100 Borgå
Anmälningar till: Jonas Lindström, tfn 040-964 4672, e-post jonas07880@gmail.com
Verksamhetscentret Lyan
Prästängsgatan 12
10600 Ekenäs
Anmälningar till: Alexandra Helander må – fre 10–14, tfn 040-778 6295, 
e-post ssvn@brev.fi
Verksamhetscentret Sydvästen
Elmgrensvägen 3 lok 3
21600 Pargas
Anmälningar till: Harold Henriksson, tfn 050-516 6520, 
e-post harold.henriksson@kolumbus.fi
Verksamhetscentret Ankaret
Johannebovägen 7
22100 Mariehamn
Anmälningar till: Charlotta Solax, tfn 0457-343 8950, e-post aland.syn@aland.net
Hotel Scandic Waskia
Kärleksstigen 3
65170 Vasa
Anmälningar till: Febe Mörk, må-to kl 9-14, tfn 045-321 3320, 
e-post vasasynskadade@gmail.com
Oy Jugend Home Hotel Ab
Skolgatan 11
68600 Jakobstad
Anmälningar till: Ann-Sofie Grankulla, tfn 044-723 4888, e-post noss@multi.fi
Ingen deltagaravgift uppbärs. Till platserna där det är möjligt att delta på distans via datakommunikation ordnas samtransporter. Till den officiella möteslokalen i Helsingfors ordnas ingen transport.
Anmälan är viktig och bindande för att det på varje mötesplats skall vara möjligt att i enlighet med regeringens, regionalförvaltningsverkens och kommunernas rekommendationer och begränsningar planera säkerheten för deltagarna samt för ordnandet av trakteringen under mötesdagen.
Anmälningarna till de ovan nämnda kontaktpersonerna måste göras senast måndagen den 19.4.
Möteshandlingar och program på önskat medium sänds till alla anmälda.
Vi ber alla mötesdeltagare bekanta sig grundligt med mötesmaterialet på förhand!
För att underlätta behandlingen av verksamhetsplanen önskas att eventuella ändringsförslag ges skriftligen senast vid mötet. Eventuella förslag kan också sändas på förhand till verksamhetsledaren.
Välkommen! – Styrelsen