Synvinkel nr 1, 2021
———
Synvinkel är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 8 nummer/år i svartskrift, punktskrift, som taltidning och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 110. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300. Chefredaktör: Henrika Jakobsson Tfn 044 712 3017, e-post: henrika.jakobsson@fss.fi. Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören. 
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
Pärmen: Snö påverkar både kontrasten och ljudet i miljön. Foto: Henrika Jakobsson
———
Ledare: Övning ger färdighet
Text: Paulina Hannus
Temat under det gångna året var En fungerande vardag för alla. En färdighet som gjort motion utomhus till en självklar del av min vardag som blind är den mobilityträning jag fick år 2020. Jag lärde mig att på egen hand, med vit käpp, gå både kortare och längre promenadrutter längs mer eller mindre trafikerade asfalt- och grusvägar i min hemstad Borgå.
Jag övade upp förmågan att både med känseln och hörseln orientera mig och upptäcka hinder. Jag kan både höra och känna skillnader mellan olika vägytor. Jag kan höra ekot av husväggar, murar, staket, elskåp, träd och dylikt samtidigt som jag går strax invid eller några meter från dem med käppen. Det är också av stor vikt att gångbanan har tydliga väg- och trottoarkanter jag kan följa med käppen. 
Ett ovärderligt hjälpmedel som förbättrat min lokalkännedom är Blindsquare, en navigeringsapp i telefonen som läser upp adresserna på gator och vägar, parker, affärer, restauranger och andra platser längs rutten. Viktiga platser går att markera så att appen meddelar när man närmar sig dem.
Den talar också om i vilken riktning man rör sig samt hur de olika platserna är belägna i förhållande till rutten. Appens meddelanden hör jag i små, lätta bluetooth-hörlurar som placeras på kindbenen framför öronen. På så sätt lämnas öronen fria att höra trafiken och andra ljud i omgivningen. 
Visst har det många gånger hänt att jag irrat in på parkeringsplatser och gårdar, sneddat över gatan och hamnat på körbanan, gått åt fel håll eller vikt av vid fel avtag. Och visst har jag känt panik när jag gått vilse och inte haft en aning om var jag är eller hur jag ska hitta tillbaka till den angivna rutten och hem.
Men tack vare vänliga mänskors hjälp och telefonen med Blindsquare till hands och bekanta jag kan ringa, har mina små äventyr alltid slutat bra och jag har kommit helskinnad hem igen. Även om det sedan dröjde länge innan jag på nytt vågade mig ut, insåg jag också att jag lär mig och blir klokare av mina misstag.
Så jag gav inte upp, utan tänkte på de vägsträckor där jag redan rör mig galant. Otaliga, tappra och målmedvetna övningssteg jag tog på mina rutter ökade min självtillit. Jag känner mig nu så säker och trygg att jag kan koppla av och njuta av mina promenader som blivit en god vana.
Men just nu gör den kalla, snörika vintern vägarna oframkomliga för den som inte ser. Oplogade, hala vägar och stora snödrivor blockerar gångbanan och skymmer sikten för bilister och fotgängare. Dessutom dämpar snön effektivt alla ljud, vilket gör det svårt att höra vad som försiggår omkring en.
Så jag får tåligt vänta med promenaderna till våren. Och då ska jag ta igen dem med råge.
———
Diabetes och bakterieinfektioner kan leda till retinopati
Text: Pontus Anckar
Det finns ett tätt samband mellan svår diabetesretinopati och bakterieinfektioner, visar färsk forskning.
Det verkar finnas ett samband mellan synproblem hos diabetiker och bakterieinfektioner.
Det visar en riksomfattande studie som undersöker diabeteskomplikationer, det vill säga diabetesföljdsjukdomar, samt deras riskfaktorer. Till de här komplikationerna hör diabetesretinopati, näthinnesjukdom hos individer med diabetes. I undersökningen FinnDiane deltar över 5 400 personer med typ 1 diabetes. 
–Vårt största fynd i studien är att det finns ett tätt samband mellan utvecklingen av svår diabetesretinopati och bakterieinfektioner, säger Rasmus Simonsen, specialiserande läkare inom anestesiologi och intensivvård. 
Studiens resultat om sambanden mellan retinopati och bakterieinfektioner är en del av Rasmus Simonsens kommande doktorsavhandling. I avhandlingen undersöker han bakterieinfektioners samband med diabeteskomplikationer i typ 1 diabetes.
Betyder det att resultaten gäller uttryckligen typ 1 diabetiker?
–Alla individer i studien hade typ 1 diabetes, så det är oklart om studiens resultat gäller också övriga former av diabetes. Det kräver vidare studier.
Infektioner vanlig
Diabetesretinopati är en vanlig komplikation hos personer som bär på sjukdomen. Det är den ledande orsaken till synförlust hos personer i arbetsför ålder. Inte bara i Finland utan i hela världen. Diabetiker har också mera infektioner än den övriga befolkningen.
–I synnerhet individer med typ 1 diabetes verkar vara mer predisponerade för bakterieinfektioner. Det har vi tidigare undersökt och publicerat en studie i tidskriften BMJ open.
Tror du att er upptäckt på sikt kan förebygga synproblem hos diabetiker?
–Eftersom vår studie var en observationell studie kan vi inte säga att bakterieinfektioner i sig själva orsakar diabetesretinopati. Vår studie demonstrerar ett tätt samband mellan infektionerna och uppkomsten av diabetesretinopati. Därför kommer den här studien ensam knappast att leda till vårdreformer som kan förebygga retinopati hos diabetiker.
–Men studien är ett steg framåt inom forskningsområdet och då vi nu hittat ett samband hoppas vi att kommande studier kan påvisa kausaliteten bakom fyndet och leda till bättre förebyggande vård.
Undersökningen har gått till så att FinnDiane samlat in omfattande data från sjukhus och nationella register på bland annat bakterieinfektioner och antibiotikauppköp. Forskarna har också tagit blodprov och mätt halter av bakteriekomponenter (LPS) i blodet hos typ 1 diabetiker. Det visade sig att såväl antibiotikauppköpen som LPS-halterna var riskfaktorer för svår diabetesretinopati.
Det betyder att det inte ännu går att säga om det är själva bakterieinfektionen, behandlingen av infektionen och dess effekt på tarmkanalens bakterieflora eller LPS som ökar risken för synproblem. 
–Vi visade ett samband, men den specifika orsak- och verkan-kedjan kräver vidare utredningar.
Insjuknade som liten
Simon Djupsjöbacka insjuknade i diabetes typ 1 när han gick i lågstadiet.
–Jag minns att det var i samband med en påskmiddag. Jag blev ordentligt sjuk och efter det fick jag typiska diabetessymptom. Jag var törstig och kissnödig hela tiden, trött och apatisk, berättar han.
Hans diabetes bröt alltså ut efter en sjukdom.
–Om jag förstått rätt utlöses diabetes ofta av en virusinfektion. Det kan hända att min diabetes inte skulle ha aktiverats utan den här infektionen.
 För tillfället behöver han inte använda insulin. 
–Min diabetes är latent nu. Det beror på att jag 2014 gick genom en kombitransplantation.
En kombitransplantation innebär att han fick ny njure och bukspottskörtel. De gamla blev kvar men kopplades bort. 
–Bukspottskörteln fungerar bra nu, men det finns en risk att de transplanterade organen inte håller hela livet. Om tio till 20 år måste jag kanske göra en ny transplantation. Eller börja använda insulin igen. Men för tillfället klarar jag mig med bara frånstötningsmediciner.
Medicinerna ser till att Simons kropp inte stöter bort de nya organen.
Har din diabetes gett upphov till retinopati?
–Jo, jag fick diagnosen retinopati i början av studietiden, när jag var 20-25 år gammal. Då gick jag genom några laserkorrigeringar för att förhindra att små kapillärer kommer i vägen för synfältet.
Efter det gick han inte på ögonkontroll på en tid. Men en dag märkte han att synfältet var suddigt. 
Simon, som jobbar som historielärare, fick lov att ringa till skolan och säga att han inte kan komma på jobb på grund av att han inte ser någonting. 
– Det var bara att raskt ta sig till ögonläkare. Det visade sig att min näthinna på höger öga höll på att lossna.
Kör inte bil
Hans öga opererades men helt bra blev det inte. 
–Mitt mörkerseende är sämre och mitt synfält är smalare. Ögat klarar inte heller av ljusförändringar, det anpassar sig långsammare till förändringar än ett friskt öga.
Synproblemen gör att han inte kan ha körkort. Men i övrigt klarar han vardagen bra. Hans undervisning lider inte. Det är bara tunna bokstäver, skrivna med ljusblå eller grön tusch, på en vit tuschtavla som är svåra att se.
–Det är nu tio år sedan jag opererade mitt öga. Min syn har varken blivit bättre eller sämre sedan dess.
Enligt forskning finns det en koppling mellan retinopati hos diabetiker och bakterieinfektioner. Minns du om du hade en bakterieinfektion eller åt antibiotika innan du fick problem med ögonen?
– Under årens lopp har jag ätit flera antibiotikakurer för typ sår i foten. Det är vanligt att diabetiker får sår i fötterna och äter antibiotika för säkerhets skull. Om jag också hade en bakterieinfektion på gång vet jag inte.
–Men jag minns att jag åren just före 2010, jag tror det var 2008 och 2009, kämpade med en mage som var helt upp och ner. Jag åt mycket starka antibiotikakurer för att försöka få bukt med det.
Det blev aldrig klart vad Simons magproblem berodde på. Man misstänkte laktosintolerans, matallergier, parasiter och celiaki.
–Men det hade ju i och för sig kunnat vara bakterieinfektioner också.
Bildtext: FORSKAR I DIABETES.  Läkare Rasmus Simonsen undersöker bakterieinfektioners samband med diabeteskomplikationer i typ 1 diabetes.
Bildtext: HAR DIABETESRETINOPATI.  Lärare Simon Djupsjöbacka fick problem med ögonen cirka tio år efter att han fått diabetes typ 1. Före det hade han svåra problem med magen.
———
Ett historiskt och annorlunda möte
Text: Camilla Blomstedt
Ett möte, sexton olika rum. Det var ett historiskt höstmöte som ordnades i december. Tekniken var en utmaning men tack vare noggrant arbete på förhand och många testsessioner kunde mötet hållas utan större problem.
FSS höstmöte ordnades 19.12 som ett digitalt hybridmöte med uppkoppling från Synvillan till de olika distriktsföreningarna. För att följa säkerhetsrekommendationer grupperades deltagarna i max 10 personers utrymmen. För mötet med närmare 100 deltagare betydde detta i praktiken 16 olika rum och uppkopplingar.
Svag ljudåtergivning och risken för rundgång utgjorde de största hoten inför virtuella mötet och det krävdes mycket utredning och förberedelser på förhand för att säkerställa möjligast fungerande anslutningar. Lyckligtvis fungerade tekniken till belåtenhet och ett stort tack tillhör de frivilliga och IT-stödpersonerna som ställde upp som teknikansvariga i respektive rum.
Höstmötet i det digitala formatet var det första av sitt slag i FSS historia. Det som året 2020 har visat är att mycket kan ändras och att man måste anpassa sig efter det. Det är sannolikt att detta inte var det sista digitala medlemsmötet, vilket även diskuterades till följd av en motion med förslag att utvidga distansmöjligheter för medlemsmöten även framtiden oberoende av pandemi.
Ny styrelse valdes
Under höstmötet dryftades även digitala taltidningarna. FSS styrelse uppmanades arbeta för att digitala dagstidningarna överensstämmer innehållsmässigt med seende personers tidningar även i framtiden.
Mest diskussion väckte motionen om distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadades framtida verksamhetslokaler. Det rådde ingen tvekan om konsensus över att föreningen behöver egna utrymmen, men diskussion om att hyra eller äga utrymmet var en fråga som blev olöst under mötet.
En central punkt på föredragningslistan utgjordes av regelrätt styrelseval för de poster som blivit lediga. I år valdes ny viceordförande och tre ledamöter. Ledamot Bengt Ahlvik valdes in som viceordförande efter Paulina Hannus. Som ledamöter valdes Paulina Hannus och Bernt Snygg efter Emma Rasela och Fredrik Lindeman. I fyllnadsvalet för Bengt Ahlviks plats valdes Seppo Sjö. Röstandet ordnades på vedertaget sätt med telefon- och e-poströstningsalternativ för att säkerställa anonymiteten på orter med få deltagare.
Under höstmötet uppvaktades även FSS hedersordförande Karl-Oscar Skogster för hans gedigna insats för FSS under flera årtionden. Skogster har i åratal producerat radio- och tv-bladet veckovis men från och med 2021 ges programbladet inte längre ut. FSS ordförande Gunilla Löfman tackade Skogster för redaktörsarbetet ”och allt det andra under alla dessa år som Kalle gjort med tro, hopp och kärlek för FSS” och han överräcktes en väggtavla med taktilt kors, ankare och hjärta samt en yllemössa med samma figurer som tack.
———
Snö en utmaning för självständig vardag
Text: Henrika Jakobsson
När snön vräker ner blir det en utmaning för både bilister och fotgängare. För personer med synnedsättning kan snön innebära paus i den självständiga vardagen. Fungerande plogning och hjälpmedel kan underlätta i vinterväder. 
I januari månad har huvudstadsregionen fått sig ett ordentligt snötäcke. Det knarrar välbekant under skosulorna och alla ljud i omgivningen har lindats in i tjocka lager snö som dämpar likt bomull. 
Trots att snön är en glädjesak för många är snön också en utmaning för många grupper i samhället. En av dessa grupper är personer med synnedsättning eller blindhet. 
– Det finns flera nackdelar med snö ur ett synskadeperspektiv, berättar FSS rehabiliteringsrådgivare Ann-Catrin Tylli. 
– För många synskadade betyder stora mängder snö på gatorna en paus i att röra sig ute. 
Snön ställer till det på många olika sätt för dem som rör sig med käpp och andra hjälpmedel. Det största problemet i tätort är till exempel att det plötsligt kan ligga snöhögar eller andra hinder längs med den invanda rutten. 
– Det kan hända att man får lära sig en ny rutt som fungerar också när det kommit snö, berättar Tylli. 
Vissa rutter kanske inte alls plogas, andra kanske blockeras av fordon eller snöhögar som inte får plats någon annan stans. Snöhögarna kan också byta plats var och varannan dag. 
– I samband med mobilityträning övar många också för rutter med tanke på snö. Men det kan ändå vara svårt att röra sig utan ledsagare, berättar hon. 
Taxi mer populärt när det är svårt att ta sig fram 

När det kommer snö blir också kontrasterna och underlaget annorlunda. 
– Hela världen blir vit och kontrasterna försvinner. Det här kan vara väldigt bländade, berättar Tylli. 
I och med att känslan i underlaget förändras kan det vara svårt att veta vad som är körbana och vad som är trottoar. Också ekot påverkas av snö, så de som brukar navigera med hjälp av eko kan bli bortblandad av att snön dämpar alla ljud. 
Vad kan man göra och hur kan man förbereda sig på att röra sig ute i snö som synskadad? 
– Det finns ett hjälpmedel till vita käppen som kallas "snöbollen". Det är en röd boll som man kan sätta på ändan av vita käppen som förstärker kontrasterna mot snön, plus att den glider bättre mot snö, säger Tylli. 
Det kan också vara bra att ta med sig en assistent eller annan anhörig då man rör sig utomhus. 
– Jag tror också att många förlitar sig på taxi då vintervädret slår till ordentligt, säger Tylli, 
Reservera gott om tid
Johan Sundholm som bor i Helsingfors är van att röra sig självständigt ute med hjälp av vita käppen. Han har inte låtit sig hindras av snödrivorna men medger att det är en utmaning. 
– För min del får det gärna vara lite vitt på marken, det blir ljusare och jag ser bättre. Men så här stora mängder snö som det kommit i vinter är onekligen ett problem, säger han. 
Sundholm tipsar om att reservera gott om tid och att lära sig alternativa rutter med tanke på vinterföre. 
– Jag tycker att den största utmaningen i stan är att det blir snövallar och snöhögar vid övergångsställena, säger han. 
I februari och mars brukar han få problem med att snön bländar. 
– I samband med att det blir ljusare ute får jag problem med starkt sken. Jag brukar undvika att gå ut mitt på dagen och bära solglasögon, berättar han. 
Sundholm spekulerar i att det kunde underlätta vardagen för många synskadade om färdtjänstsystemet blev mer flexibelt. 
– Ett system som möjliggör fler resor på vintern och färre taxiresor på sommaren då det är varmt och bra väder skulle säkert gynna många personer med synnedsättningar, tror han. 
Bildtext: FILTER. Glasögon med filter eller solglasögon som tar bort bländning är bra att använda vintertid. En ytterligare effekt för ett bättre seende fås om linserna på filterglasögonen är polariserade.
———
Kolumn: Kommunalvalet är ett viktigt val
Text: Oscar Ohlis
I skrivande stund är det lite mindre än tre månader tills nästa val går av stapeln i Finland. Och det är inget val som helst. Det är kommunalvalet. Jag skulle vilja påstå att det är det viktigaste valet för den enskilda medborgaren. Genom att rösta i valet eller att själv ställa upp som kandidat så kommer du att kunna påverka din egen vardag på bästa sätt. För det är i din egen hemkommun du lever, bor och verkar. Hur fungerar till exempel dagvården, är kulturen tillgänglig för alla och hur är det egentligen med social- och hälsovården? Kommunen ska och bör skapa ett gott liv för invånarna. 
För tillfället är kandidatnomineringen hos partierna i full gång och man tävlar om att få listorna fyllda med personer som representerar medborgarna på bästa på möjliga sätt. Man försöker få en jämn könsfördelning. Äldre och yngre kandidater. Men då det kommer till personer med en funktionsnedsättning så brukar de tyvärr lysa med sin frånvaro. Om det beror på ovilja, okunskap eller om att det är svårt att hitta personer som vill kandidera är svårt att avgöra.  Men jag vet att vi alla kan bli bättre på detta, om viljan finns.
Finland ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2016. Funktionsrättskonventionen är i kraft som lag i Finland. Den är en del av Finlands interna rätt, det vill säga den förpliktande lagstiftningen. 
Syftet med funktionsrättskonventionen är att främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionsnedsättning. Att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att vara delaktiga och att de deltar i allt beslutsfattande som gäller dem är en av de viktigaste rättigheterna i konventionen. Skyldigheten att göra personer med funktionsnedsättning delaktiga gäller beslut som fattas inom alla förvaltningsområden och förvaltningsnivåer, även kommunalt beslutsfattande.
Att personer med funktionsnedsättning involveras i beslutsfattande som gäller dem är både en skyldighet enligt funktionsrättskonventionen och en förutsättning för att hållbara och goda beslut ska kunna fattas. Personer med funktionsnedsättning är de bästa experterna i frågor som berör dem.
Då personer med funktionsnedsättning aktivt involveras i beslutsfattande som gäller dem själva innebär positiv särbehandling genom vilken de i praktiken jämställs med andra. 
För att detta ska bli verklighet, krävs att myndigheterna vidtar konkreta åtgärder för att möjliggöra delaktigheten.
I enlighet med funktionsrättskonventionen ska personer med funktionsnedsättning involveras i frågor som rör dem själva. Involveringen ska sträcka sig till alla lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och andra åtgärder som direkt eller indirekt kan påverka hur rättigheterna för personer med funktions-nedsättning tillgodoses. Ett fullskaligt och effektivt deltagande förutsätter att personer med funktionsnedsättning också kan delta i lokala och regionala beslutsfattande organ.
Enligt kommunallagen är de kommunala råden för personer med funktionsnedsättning en viktig kanal för att kunna vara delaktig och påverka.
Ett kommunalt råd för personer med funktionsnedsättning är ett samarbetsforum för funktionshinderorganisationer, myndigheter och beslutsfattare. Ett kommunalt råd för personer med funktionsnedsättning har till uppgift att påverka den kommunala planeringen, beslutsfattandet och uppföljningen inom alla förvaltningsområden så att rättigheterna för personer med funktionsnedsättning tillgodoses. 
Principerna i funktionsrättskonventionen ligger också som grund för de kommunala råden för personer med funktionsnedsättning och för främjandet av dessa personers rättigheter. Det är viktigt att skyldigheterna i funktionsrätts-konventionen är kända. Kommunens beslutsfattare, myndigheter och personer med funktionsnedsättning bör vara medvetna om konventionens innehåll.
———
75 år av utveckling bakom dagens förbund
Text: Gunilla Löfman
I år fyller FSS 75 år. Under året kommer Synvinkel på olika sätt att blicka tillbaka på dessa 75 år. Vi börjar med en text om hur Förbundet Finlands svenska synskadade, på den tiden Samfundet Finlands svenska blinda grundades år 1946.
Först i mitten av 1800-talet började synskadade uppmärksammas i Finland. Enligt förordningen om fattigvård som stiftades år 1852 skulle kommunerna ta ansvar för invånarna. Synskadade bjöds ut som sockenhjon till den husbonde som till lägst pris gav bostad, mat och kläder. Ett annat alternativ för blinda var att leva som tiggare. 
Under samma tid väcktes också tanken att blinda personer har rätt till undervisning. År 1865 kunde de första fyra eleverna välkomnas till den svenskspråkiga Blindskolan i Helsingfors. 
Blinda personer ville varken vara tiggare eller sockenhjon. Behovet av att själva få besluta i egna ärenden växte fram. I juni 1907 samlades över hundra synskadade personer på Blindskolan för att grunda Sokeain liitto – De blindas förbund. Under de följande åren grundades länsvisa synskadeföreningar och man började drömma om en centralorganisation. Sokeain keskusliitto – De blindas centralförbund grundades 1928. 
Också svenskspråkiga personer var med i föreningarna i Nyland, Åboland och Österbotten. Officiellt var föreningarna tvåspråkiga men verksamheten fungerade nästan enbart på finska. I Helsingfors fanns en grupp svenskspråkiga blinda personer som samlades på Blindskolan för att lyssna till tidningsartiklar som frivilliga personer läste för dem. Man diskuterade också för blinda viktiga samhällsfrågor. Tanken på en svenskspråkig förening växte fram och den 27 maj 1946 grundades Samfundet Finlands svenska blinda, en förening av och för blinda personer. 

Vägen mot ett förbund

Det blev allt vanligare att använda ordet synskadade i stället för blinda. En orsak var att synsvaga personer ville gå med i föreningen. En annan var att man antog att ordet blind skrämde bort många från att bli medlemmar. Diskussionen ledde till att årsmöte år 1972 ändrade föreningens namn till Finlands Svenska Synskadade.
Fortfarande var det en förening som omfattade hela Svenskfinland. Under åren 1973 till 1975 byggde man upp kretsverksamhet. Kretsarnas verksamhet styrdes rätt mycket från Helsingfors. Småningom önskade man i kretsarna få större frihet att besluta om den egna verksamheten. På höstmötet år 1988 fattade man därför beslut om att förändra föreningen till ett förbund. Samtidigt blev medlemmarna i föreningen ordinarie och stödjande medlemmar i förbundet. Under de följande åren ombildades sedan de sju kretsarna till föreningar. 

Påverkansarbete och lagstiftning

En orsak till att Blindas förbund grundades var bristen på möjligheter för blinda personer att skaffa sig en utkomst. De flesta var utanför arbetslivet och helt beroende av sina familjer. Det var då arbetet med att aktivt uppvakta beslutsfattare för att informera om synskadade personers livssituation inleddes. 
Samma år som FSS grundades trädde Invalidvårdslagen i kraft och två år senare stiftades krigsinvalidlagen. Då blev det möjligt för handikappade personer att delta i arbetsrelaterad rehabilitering. Folkpensionslagen trädde i kraft år 1956, sjukförsäkringslagen år 1963 och på 1970-talet kom lagarna om Arbetspension. Lagarna har gjort livet litet lättare för synskadade. 
 I samma takt som samhället har utvecklats har också påverkansarbetet förändrats. Idag har handikapporganisationerna gått samman för att nå bättre livsvillkor för alla personer med funktionsnedsättningar. Till FSS:s samarbetsparter hör Näkövammaisten liitto, SAMS – Samarbetsförbundet kring funktionshinder, Finlands social och hälsa (SOSTE) och Handikappforum. 
Ett viktigt framsteg är FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Den trädde i kraft i Finland år 2016. Det mest aktuella under de senaste åren och nu är bevakningen av SOTE-reformen.  
FSS av idag
FSS:s verksamhet är en del av tredje sektorns insatser för ett tryggare och mera jämlikt samhälle. FSS uppgift är att ge service till alla svenskspråkiga synskadade personer i vårt land oberoende av om personen är medlem eller inte. I målgruppen på omkring 12 000 personer ingår förutom de som enligt WHO:s rekommendation klassas som synskadade också personer med olika funktionella synproblem.
FSS erhöll det första understödet från Penningautomatföreningen på 1970-talet.
Idag bedrivs verksamheten både med externa understöd och med egna medel. Understöd fås från Social- och hälsoorganisationernas understödscentral (STEA) och från olika stiftelser och fonder. På Åland fås medel från den Ålands Penningautomatförening.
I år fyller vårt förbund 75 år. Arbetet går vidare under devisen ”ingenting om oss utan oss”. Målsättningen är en god livskvalitet för varje person som har en synnedsättning. I den goda livskvaliteten ingår jämlik delaktighet i samhället.
Faktaruta: 
Fakta om Finlands svenska synskadade
Fyller 75 år som förbund i år
Huvudkontoret finns i Arabiastranden i Helsingfors
Förbundet har anställda också i Åbo, Ekenäs, Vörå och Kronoby
Förbundet får finansiering från STEA, fonder och stiftelser
Förbundets ordförande är Gunilla Löfman 
Förbundet har cirka 800 ordinarie medlemmar
Förbundet Finlands Svenska Synskadade (FSS) är en organisation av och för svenskspråkiga synskadade i Finland
FSS har verksamhet i många olika former. Verksamheten är öppen för alla som har en synnedsättning, man måste inte vara medlem för att ta del av vår service.
Bildtext: RIKSDAGEN. De blindas delegation besökte riksdagen 14.12.1948 för att diskutera om förhöjning av understödet till blinda personer.
Syntolkning: Svartvit bild där omkring 20 personer står i halvmåneformation i en sal i riksdagen. 
———
Utblick: Nytt år med ljus i siktet och tillgänglighet som ledord
Text: Mikaela Remes
Ett gott nytt år till alla Synvinkels läsare från FUNK.:s redaktion! 
Det var många av oss som välkomnade 2021 med öppna armar; efter ett omvälvande och förbryllande coronaår finns nu försiktiga förväntningar om att det mesta kan bli bättre. Coronavaccinationerna är i gång och hoppet lever kring att vi inte ska vara tvungna att leva fysiskt isolerade hela året ut. 
Samtidigt har en hel del digital verksamhet vid det här laget etablerat sig – på flera håll har man kommit till insikten om att allt roligt inte behöver ställas in, trots att vi inte kan träffas. Kanhända att digitala möten inte alltid skapar samma stämning som då man träffas fysiskt, men att skriva in en Zoom-träff eller ett webbinarium i kalendern kan i många fall vara bättre än att inte ha något alls att se fram emot.  
Också för samarbetsförbundet SAMS innebar fjolåret kreativa lösningar på evenemangsfronten, då vänverksamheten blev digital och jubileumsfirandet flyttades fram. Mitt i coronakaoset skedde också en annan stor förändring: medlemstidningen SOS Aktuellt - en kostnadsfri förmån också för FSS-medlemmar - var med om en reform. Slutresultatet fick namnet Funktionsrätt i samarbete – FUNK.
Med nytt utseende och utkristalliserat uppdrag ska tidningen allt tydligare vara ett gemensamt språkrör för funktionshinderfältet, och bidra till ökad kunskap om rättigheter och förmedla aktualiteter till dem som berörs av funktionshinderfrågor. Som en gemensam tidning för SAMS alla fem medlemsförbund hoppas vi kunna belysa frågor som förenar oss, och kunna lära oss mer om våra respektive unika drag och utmaningar. 
För att tjäna en bred läsarkrets måste tidningen också i praktiken nå ut till så många som möjligt. När vi planerade FUNK.:s nya layout diskuterades bland annat färgval och kontraster för ökad läsbarhet. Därtill har vi gjort våra första experiment med att material på lätt svenska, alltså texter med enklare uppbyggnad.
Redan tidigare har föregångaren SOS Aktuellt utkommit som RTF-version för dem som använder talsyntes, och det fortsätter vi givetvis med. Nu gläds vi åt att FUNK. också kommer att ges ut som taltidning. I skrivande stund håller vi på att lägga ihop årets första tidning, som utkommer vecka åtta. I egenskap av ny chefredaktör hoppas jag att vi når ut till fler, och tar gärna emot respons av både gamla och nya läsare! 
Att jobba kring åtkomlighet har fått mig att inse att 2021 har potential att bli året då tillgänglighet slår igenom och blir en självklarhet, framom något man ständigt måste påminna om. Förra hösten blev det exempelvis krav i lagen på att offentliga sektorns sidor och andra samhällsviktiga webbplatser ska vara tillgängliga, och mediehus har börjat satsa på röststyrning samt innehåll på teckenspråk – vi är alltså på väg i rätt riktning.
Även utanför den digitala världen ska tillgänglighet hållas högt på agendan, bland annat i det stundande kommunalvalet. När FUNK. i höst gjorde en rundfrågning uppgav alla riksdagspartier att de värnar om tillgänglighet och satsar på mångfald bland kommunalvalskandidaterna. Bland annat gavs löften om tillgängliga evenemang med möjlighet till tolkning, valprogram i punktskrift och textade valvideor. 
Vilka av partierna som sedan faktiskt tar saken på allvar och lever upp till sina ord kommer att avgöras av hur de kommunicerar om olika sätt att delta i valrörelsen. Vi ska alla känna oss välkomna att påverka, oberoende egenskap – annars är allt snack om tillgänglighet bara tomt prat. 
Låt oss även i år ställa tillgänglighetskrav både fysiskt och virtuellt, såväl i vardagen som i politiken. Än så länge möts vi i form av små bilder på skärmen, men i takt med att dagarna ljusnar hoppas jag på goda nyheter om att dylika tillgänglighetsdebatter kan föras i person, i en inte så avlägsen framtid.
———
Profil: Skämt om att vara blind roar publiken
Text: Henrika Jakobsson
Finlands enda blinda stå upp-komiker Tommi Vänni satsade allt han hade på sin komediklubb "Sokko irti" i Hervanta i Tammerfors. Så kom coronapandemin och satte käppar i hjulen för klubben, men Vänni ger inte upp. Nu siktar han på nästa etapp i livet.
Kan man säga "vi ses" till en person som är blind? undrar komikern Tommi Vänni i sin stand up-show. Han skämtar friskt om sig själv och om att vara blind, likaså driver man han med andra sorters handikapp då han står på scenen. 
– Jargongen bland komikerna kan bli ganska hård, men det är vi vana vid. Vi driver med varandra och jävlas, det får man ta, säger han muntert.
Tommi Vänni är uppväxt i Tammerfors i en familj med föräldrar och tre bröder. Som 10–15 åring blev han blind. Han har också kämpat med andra hälsoproblem, som att svårigheter med att gå och problem med sina händer. 
Det är en neurologisk sjukdom och en hjärntumör som påverkar olika funktioner i Vännis kropp, sjukdomen har ingen klar diagnos men småningom har han lärt sig leva med komplikationerna.
Tidigare var hans stora dröm att bli författare och skribent. Efter gymnasiet gick Vänni en folkskoleutbildning i att skriva. Han är också en flitig musiker. Men då händerna plötsligt slutade fungera fick han tänka om. 
– Det blev svårt att både spela musik och skriva. Då bestämde jag mig för att satsa på ett annorlunda konstnärskap i form av stå upp komik. 
Det är många saker som har påverkar Vännis liv hittills. En lång tid misstänkte läkarna att hans sjukdom kunde förvärras när som helst, i princip att han hade risk för att bli väldigt mycket sämre och till och med dö från en dag till en annan. I dag har den typen av sjukdom uteslutits, och dödsångesten har lättat för Vänni.
– Det går otroligt mycket energi till att vara rädd för att dö. Jag tror också att rädsla kan leda till smärta. Jag har haft mycket olika smärtor under åren och nu när jag för tillfället mår bättre mentalt har jag börjat fundera om det var rädslan som orsakade en del av mina tidigare problem, filosoferar Vänni.
Han har flera gånger fått tänka om och byta inriktning i sitt liv. Dels då han blev blind i sin ungdom, dels när hans händer slutade fungera och dels då han var så dålig att det till och med var svårt att gå. 
– Det är otroligt men i nuläget kan jag till och med springa. För ett år sedan kunde jag knappt gå, säger han med stolthet i rösten.

Varför stå upp-komik?
För några år sedan uppmärksammades Vänni i många finska medier och tidningar, orsaken var att han var mannen bakom komediklubben "Sokko irti" i Tammerfors. 
–Jag hade nyligen fått problem med mina händer och bestämde mig då för att satsa fullt ut på en karriär som komiker. Det gick som med annat jag ger mig in på, jag körde på med gasen i botten. På grund av min sjukdom orkar jag inte lika mycket som en frisk person, men ändå har jag en tendens att nästan bränna ut mig själv då jag blir ivrig, skrattar han. 
Det var många finska medier och tidningar som uppmärksammade Vännis satsning på komediklubben år 2019. Han gav många intervjuer, en blind komiker som skämtade om sina egna problem av nytt inom branschen. Än i dag säger han att ungefär 70 procent av hans material behandlar hans egna funktionsnedsättningar. 
– Nu i efterhand inser jag att jag inte var förberdd på all uppmärksamhet som jag fick. Jag mådde inte så bra och orkade inte ta emot den enorma responsen som artiklarna och medieinslagen förde med sig. Om jag hade haft mera ork hade jag kunnat vända responsen till min egen fördel och utnyttjat uppmärksamheten på ett effektivare sätt, funderar han . 
Stå upp-komik är något som Vänni alltid har varit intresserad av. Utöver att kunna roa publiken och bjuda på sig själv behöver en komiker också vara en mästare på improvisation. 
– Vad som helst kan hända när man står på scenen. Jag måste vara förberedd på att besvara kommentarer och händelser på ett sätt som passar in i showen, annars blir det inte naturligt. Det här är saker som man lär sig an efter och ju mer erfarenhet en komiker har, desto mindre oväntade händelser kan det uppstå. 
Utmaning att inte se publiken
Det är både en utmaning och en gåva att inte se reaktionerna hos publiken. I början av karriären ansåg Vänni att det var till hans fördel att han inte kunde se reaktionerna hos publiken. 
–En komiker som ser analyserar hela tiden publikens reaktioner. En seende komiker kanske inser redan halvvägs in i ett skämt att det inte går hem hos publiken. Eftersom jag inte kan använda mitt synsinne så drar jag mina skämt med stor självsäkerhet från början till slut och märker först till sist om publiken tyckte det var roligt eller inte då jag hör skratten och då finns det inget jag kan göra åt saken mera, förklarar han. 
Ibland är det också svårt att avläsa situationer. Mitt i ett uppträdande kanske det händer något som fångar publikens uppmärksamhet men som Vänni inte kan se eller höra. 
– Det har hänt att jag har trott att mina skämt varit dåliga eftersom ingen skrattat. Efteråt har jag fått höra att det kanske berodde på att publikens uppmärksamhet tillfälligt riktats mot något annat. Det kunde vara en bra idé för blinda uppträdade att han e assistent med på scenen som kan syntolka vad det händer i salen och bland publiken. 
Som mycket annat har coronaviruset satt stopp för Vännis karriär som komiker. Efter att pandemin bröt ut har han försökt sig på några digitala uppträdanden, men det har varit en del utmaningar. 
– Under ett online-uppträdande hände det att en person hela tiden pratade över mig. Då jag uppträder på en scen har jag alltid övertaget eftersom jag har mikrofon och publiken inte har det. Men nu pratade personen med samma volym som jag. 
– En annan dimension som faller bort är interaktionen med publiken. Det skulle vara bra om publiken har både video och mikrofon på, men samtidigt så hörs alla skällande hundar och skrikande barn i bakgrunden, och det är inte så värst bra, säger han humoristiskt. 
Tommi Vänni har trots världsläget inte gett upp hoppet om en fortsatt komedi karriär. 
– Jag tror att hela komedibranschen kommer att förändras till följd av coronan. Åt vilket håll är fortfarande oklart. Jag har också andra planer för framtiden, men jag är inte redo att berätta om dem ännu, säger han hemlighetsfullt.
Faktaruta:
Komiker Tommi Vänni
Ålder: 33 år
Bor: I Hervanta i Tammerfors
Familj: Föräldrar och tre bröder
Utbildning: Författarlinje vid konstskola
Fritidsintressen: Musik, konst, motion och stå upp-komik
Känd för: "Sokko irti" komediklubben i Tammerfors som han varit med och grundat
Mission: Sprida information om hur det är att leva som blind på ett roligt sätt
Bildtext:  OVÄNTADE HÄNDELSER. Tommi Vänni har många exempel på oväntade situationer som kan uppstå då han står på scenen. Att inte se publikens miner eller vad som distraherar publiken är en utmaning.
Syntolkning: Vänni står på komediklubbens scen. I ena handen håller han i en mikrofon och i andra handen håller han en vit käpp. 
 ———
Aktuellt
———
Temaår och jubileum
FSS temaår 2021 är Säg det med ord. Med temat vill vi påminna om vikten av att med ord beskriva det visuella som synskadade annars riskerar att gå miste om. 
Under året uppmärksammas alla sätt för att verbalisera det visuella och temat lyfts fram speciellt under blindveckan i november.
Under året synliggörs bland annat syntolkning, alt-texter, ordkartor och verbala bemötandet av synskadade.
För att uppmärksamma vikten av att använda alt-texter på webben har FSS under januari månad publicerat en text med råd, tips och orsaker till att använda alternativa texter till bilder på webben. 
Temaåret är gemensamt med finska systerorganisationen Näkövammaisten liitto, och går under namnet "Sano se sanoin".
Följ med temaåret på sociala medierna med hashtaggen #sagdetmedord och #sanosesanoin.
Jubileum
Detta år firar FSS även två jubileum. Förbundet fyller 75 år och organisationstidningen Synvinkel, ursprungligen Finlands Synskadade, fyller 30 år. 
På grund av det osäkra epidemiläget avvaktar vi tillsvidare med större festligheter och informerar vid senare tidpunkt hur förbundet kommer att uppmärksamma jubileumsåret. 
———
Projekt fokuserar på barn och unga
Från och med 1.1.2021 har FSS inlett ett projekt för att understöda välfärd och utbildning hos svenskspråkiga barn med synnedsättning. 
Projektet stöds med medel från Elli Maria och Anna Sofia Ruuths fond. Med fonden kan FSS starta ett fyraårigt projekt med tanken att fördjupa och bredda ytterligare det arbete FSS redan påbörjat för barn och unga (under 18 år) med synnedsättning.
Vi önskar etablera meningsfull och ändamålsenlig verksamhet samt stöda utbildning och välfärd. Vi vill skapa mötesplatser, erbjuda stöd och information för barn, unga och deras familjer.
Rehabiliteringsrådgivarna Tina Hultgren och Stina Nygård är projektansvariga tillsammans med rehabiliteringschefen Johanna Meriläinen. Vi jobbar med projektet måndagar. Medlemmar och samarbetspartners får gärna vara i kontakt med rehabiliteringsrådgivarna.
———
Nya taltidningar i år
Under år 2021 börjar Finlands svenska taltidningsförening ge ut två nya taltidningar, Bulletinen och FUNK. 
Bulletinen görs i samarbete med Ålands handikappförbund och ges ut två gånger per år. Nummer 1 av tidningen ges ut i pappersversion 4-6 januari och kort därefter som taltidning.
FUNK görs i samarbete med SAMS och ges ut fyra gånger per år. Första numret av tidningen utkommer vecka åtta. 
Tidningarna distribueras via NKL:s system på samma sätt som övriga taltidningar.
Finlands svenska taltidningsförbund ger ut sammanlagt 12 taltidningar i Svenskfinland, bland annat Hufvudstadsbladet, Vasabladet, Kyrkpressen och Ålandstidningen.
———
Kommunalvalet ordnas i pandemi
Kommunalvalet planeras ordnas som vanligt den 18 april, men coronainstruktioner till både kommuner och väljare är på väg. Det kan behövas fler förhandsröstningsställen och rösträkningen kan gå långsammare.
Coronapandemin påverkar mest på vårens kommunalval genom att bristen på valevenemang där människor samlas är påtaglig. Annars har kandidatnomineringen gått framåt som förr, både partierna och Justitieministeriet siktar på att valet hålls den 18 april. En flytt av valdagen skulle kräva lagstiftning.
Justitieministeriet uppmanade kommunerna redan i fjol att se till att det finns tillräckligt med vallokaler och att försöka maximera öppettiderna på förhandsröstningsställena. Öppettiderna kan vara högst 8-20. Dessutom förbereder THL instruktioner till kommunerna. I dagens läge finns det inget hinder för att ordna ett val, men det är svårt att veta hur situationen ändrar. 
Kommunerna kan rekommendera att en del av öppettiden under förhandsröstningen reserveras för personer i riskgrupper.
Det kommer också att behövas tillräckligt med valansvariga för att kunna övervaka avstånd och köer.
Väljarna ska också få instruktioner om hur valet går till i dessa tider. Instruktionerna innehåller bland annat information om distans, munskydd och handsprit. Eventuellt kommer lokalerna att förses med plexiglas.
På grund av distansen kan det bildas köer vid vallokalerna och rösträkningen kan gå långsammare eftersom det också under rösträkningen gäller att hålla distans.  
Källa: HBL
———
Ändringar i FPA:s förmåner år 2021
Handikappförmånernas belopp höjs en aning till följd av en indexjustering 1.1.2021.Handikappbidrag för personer över 16 år; handikappbidrag med grundbelopp 93,39 euro/månad. Handikappbidrag med förhöjt belopp 217,93 euro/månad. Handikappbidrag med högsta belopp 422,58 euro/månad.
Vårdbidragen för pensionstagare höjs en aning. Vårdbidrag för pensionstagare; vårdbidrag med grundbelopp 71,48 euro/månad. Vårdbidrag med förhöjt belopp 155,72 euro/månad.Vårdbidrag med högsta belopp 329,27 euro/månad. Veterantillägg 107,88 euro/månad.
Något högre boendeutgifter godkänns i samband med allmänt bostadsbidrag. De maximala boendeutgifter som godkänns i samband med det allmänna bostadsbidraget justeras enligt levnadskostnadsindex. Det betyder att de maximala boendeutgifter som godkänns i samband med bostadsbidraget stiger något i början av 2021. De nya maximala boendeutgifterna tillämpas från och med 1.1.2021 på justeringar och på nya beslut om beviljande. På grund av justeringen av folkpensionsindexet minskar bassjälvriskandelen i samband med bostadsbidraget en aning. Den sökandes inkomster som berättigar till fullt bostadsbidrag kan alltså vara lite högre än år 2020. År 2021 tillämpas ingen bassjälvrisk alls om hushållets inkomster är högst 606 euro per månad utökat med 100 euro för varje vuxen som hör till hushållet och 224 euro för varje barn som hör till hushållet
Utkomststödets grunddel blir större
Utkomststödets grunddel blir en aning större nästa år. År 2020 har grunddelens belopp varit 502,21 euro per månad för personer som bor ensamma. Från ingången av år 2021 är grunddelen 504,06 euro per månad.
Årssjälvrisken för läkemedelskostnader (takbeloppet) stiger en aning. Årssjälvrisken är 579,78 euro per kalenderår (577,66 euro år 2020). Om årssjälvrisken överskrids betalar man under resten av året bara en självrisk på 2,50 euro för varje ersättningsgillt läkemedelspreparat.
Grundersättningen för läkemedel (40 % av läkemedlets försäljnings- eller referenspris), den lägre specialersättningen (65 % av läkemedlets försäljnings- eller referenspris) och den högre specialersättningen bibehålls. Också den initialsjälvrisk (50 euro) som man ska betala i sin helhet bibehålls.
Höjningar av pensionerna
Den fulla folkpensionen är för ensamboende 665,29 euro per månad och för personer i parförhållande 593,97 euro per månad (662,86 euro/månad och 591,79 euro/månad år 2020). Beloppet av full garantipension och fullt pensionsstöd är 837,59 euro per månad (834,52 euro/månad år 2020).
Begynnelsepensionen för en efterlevande make är 328,74 euro per månad och fortsättningspensionens grundbelopp är 102,97 euro per månad. Barnpensionens grundbelopp är 60,49 euro per månad. Även inkomstgränsen för att lämna sjukpensionen eller garantipensionen vilande blir högre. Vid sidan av sjukpensionen kan man år 2021 tjäna 837,59 euro per månad utan att det inverkar på den fortsatta utbetalningen av sjukpensionen eller garantipensionen.
Källa: FPA
———
Aktuellt i distrikten
———
Norra Österbottens synskadade
Föreningsträffen i februari hålls tisdagen 9.2 kl. 18 på Fyren (samt i andra utrymmen enligt behov) som ett s k ”hybridmöte” - både fysiskt och på distans. FSS IT-stödperson Mats Löf informerar om hur man kan delta i olika aktiviteter på distans. Anmäl deltagande senast 8.2 för indelning i mindre grupper. 
Handarbetsgruppen "Rätstickorna" med Agneta Cederberg träffas varannan mån-dag (ojämna veckor) kl 12 - 14 på Fyren. Nästa träff blir måndag 15.2 kl. 12 och därpå följande 1.3.
Punktskrift med Leif Nybohm som ledare, hålls varje onsdag kl. 9–10.30 på Fyren. 
Så snart Corona restriktionerna lättar, startar konditionsträning och vattengymnastik på Östanlid. Grupp 1 samlas kl. 11.45 och grupp 2 kl. 12.30.
Mimosel damerna träffas varannan torsdag (jämna veckor) kl. 13-15 på Fyren med Sol-Britt Björkgren som ledare. 
NÖSS karagrupp träffas på Fyren torsdagen 18.2 kl 12.30–14. 
Vill du äta lunch i trevligt sällskap? Kom med på föreningens Lunchträffar, som hålls i regel sista fredagen i månaden. Nästa lunchträff blir preliminärt fredagen 26.2 kl. 12.
Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f. kallar sina medlemmar till stadgeenligt årsmöte tisdagen 16.3.2021 kl 18.00 på verksamhetscentret ”Fyren”, Otto Malmsgatan 9 A 21 i Jakobstad.
Vid årsmötet behandlas i föreningens stadgar § 10 nämnda ärenden. 
För att kunna följa ev. Corona restriktioner och vid behov dela in deltagarna i mindre grupper, bör ni anmäla er senast fredagen 12.3 till Ann-Sofie Grankulla på tel 044-7234 888 / 06-7234 880 eller via e-post: noss@multi.fi
Den som önskar få möteshandlingarna i förväg kan kontakta kansliet ca en vecka före mötet.
Styrelsen för NÖSS r.f.
Vi håller avstånd, använder munskydd och handdesinficering! stanna hemma om du har förkylningssymptom! Det kan bli ändringar i programmet! Följ med annonseringen om verksamheten på www.fss.fi/noss, i ÖT:s föreningsspalt på lördagar och Medlemsbandet eller av Ann-Sofie Grankulla, som också tar emot anmälningar på tfn 044-7234 888 och 06-7234 880 eller e-post: noss@multi.fi  
Man kan även ringa föreningens ordförande Bengt Ahlvik, tfn 0500-778 694 (under vardagar) eller via e-post: bengt.ahlvik@gmail.com.Välkomna med i verksamheten! ö Styrelsen och Ann-Sofie.
——
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland 
Ett nytt verksamhetsår har inletts med fortsatta begränsningar i möjligheterna att träffas och arrangera verksamhet. Föreningen har beslutat att tillsvidare ordnas inga träffar eller andra evenemang. 
Undantaget är samarbetet med Folkhälsan där Styrka och Balansgruppen fortsätter från 14.1.2021 varje torsdag kl. 14.00. 
Folkhälsans vattengymnastik måste däremot hålla paus åtminstone i januari. Nya deltagare kan tillsvidare inte tas emot.
Föreningen är dessutom utan ordinarie distriktssekreterare. Ira Grandén sagt upp sig och övergått till nya uppgifter i början av januari. Styrelsen tackar varmt Ira Grandén för hennes insats i föreningen och önskar henne lycka till på det nya jobbet.
Kassör Stefan Andersson sköter tillsvidare sekreterar-uppdraget och Camilla Hellstedt hjälper vid behov till med evenemang. Styrelsen har genom deltidspermittering minskat på arbetstiden med 50 procent för distriktssekretaren då föreningen inte har någon verksamhet för medlemmarna.
Föreningens höstmöte 21.11.2020 återvalde enhälligt Petri Nokkala till föreningens ordförande. Övriga i styrelsen är vice ordförande Camilla Hellstedt, Carola Blomstedt, Marita Ikäheimonen och Monica Andersson. 
Kontaktuppgifter
Föreningens utrymme KansliHörnan finns på Parisgränden 2 A 1, ingång via förbundet FSS dörr med förbundets summer. Telefontiden är måndag – onsdag klockan 10 – 13. 
Det går också att sända sms, tala in på svararen eller sända e-post till kansliet. 
Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Telefon 0400-269553,e-post:   kansliet@ssmn.fi.
——
Svenska Synskadade i Västnyland
Hej alla medlemmar och god fortsättning på det nya året. Verksamheten i form av gruppträffar är just nu på paus för januari och februari. Vi hoppas att vi kan träffas igen i mars månad beroende på hur mötesrestriktionerna ser ut. I början på februari kommer alla medlemmar att få hem ett stort brev med information men samma information kommer att komma ut på andra kanaler såsom i Synvinkel och Medlemsbandet.
Föreningen önskar starta en kamratstödsverksamhet, vänhjälpen. Nu kan du som medlem bli en vän åt en annan ordinarie medlem. Vi söker alltså aktiva både ordinarie och stödjande medlemmar som kan förgylla vardagen åt en annan person genom telefonsamtal, träffar i hemmet, promenader eller med besök till exempel café. I brevet som anländer i början på februari finns det en ansökningsblankett om du vill bli, eller önskar få en vän. Man kan även ringa in till verksamhetskoordinatorn och meddela sitt intresse så fyller vi i blanketten via telefon. 
På grund av coronan har många aktiviteter skett på distans och det kräver en viss kunskap och vana hos de som vill deltaga. Vi undrar från föreningen vilka slags intressen det finns hos våra medlemmar att ta del av föreläsningar, möten eller kurser från egen dator? Ni får gärna ta kontakt om ni har önskemål för IT-stöd eller tankar om detta. Anmälningar och frågor går till verksamhetskoordinator Alexandra Helander på telefonnummer 0407786295 eller via epost ssvn@brev.fi.
——
Svenska Synskadade i Östnyland
Tisdagsträff den 9.2 och 23.2 är en kaffestund och stol jumpa med Ann-Lis kl 10 – 11.30 på Kajutan.
Tisdagsträff den 9.3 och 23.3 är en kaffestund och stoljumpa med Ann-Lis kl 10 – 11.30 på Kajutan Ågatan 33 i Borgå.
Kajutans nya tfn 040 968 0351.
——
Vasa Svenska Synskadade
Trivselcafé aktivt seniorliv i samarbete med Folkhälsans förbund, Carina Blom, tfn 044-788 1026, och Maj-Britt Aspö hälsar just DIG välkommen med till något av trivselcaféet tillfällen under våren 2021. OBS! Ny dag! 
Om pandemin tillåter samlas vi i Eksalen vid Folkhälsanhuset Wasa, från och med torsdag 11.2 kl.13 – 15.15. Därefter fortsätter träffarna varannan torsdag fram till och med 3.6.
Torsdag 11.3 och 22.4 ordnas träffarna på annan plats, info om det senare.
Var förberedd på att träffarna kan ställas in med kort varsel, allt pga pandemin.
Punktskrift ordnas på ÖF varje onsdag kl.10 - 13.30 med kaffepaus kl.11.30. Kursen pågår fram till och med 12.5. Ritva Hagelberg och Börje Kukkonen undervisar i punktskrift. Ta kontakt med kansliet om du vill lära dig ett nytt språk, så ordnas det på bästa sätt.
Vattengymnastiken våren 2021 i samarbete med Folkhälsans förbund håller tyvärr paus tillsvidare. Kontakta kansliet för mera information!
Under vårterminen planeras vattengymnastiken för endast en grupp.  Kursen hålls under söndagar kl.12.30-13.15. Ingen vattenjumppa 28.2 (sportlov) och 4.4 (påskdagen.) Max antalet är 9 personer (+ledaren). Obligatorisk anmälan. Om intresset blir stort överväger Folkhälsan att försöka ordna en grupp till.  Ledare är Emma Storvall tfn.040-911 7387. Kom ihåg att hålla avstånd i bassängen och om du ändå känner dig otrygg, använd munskydd.  Har du frågor kontakta kansliet.
Medlemsträff i Caféutrymmet på ÖF i första våningen, onsdag 17.2 kl.14, ”Victor Reader spelarens möjlighet” – info och frågestund med Siv-Britt Häggman. 
Vi startar med kaffe och gemenskap runt kaffeborden och följer naturligtvis rådande begränsningar och rekommendationer. Anmäl dig senast måndag 15.2. före kl.14.
Ifall det kommer ytterligare begränsningar, följ med i föreningsspalten för mera info.
Har du frågor om din synsituation? Du som upplever att din syn eventuellt blivit sämre och inte riktigt vet vad du ska göra. Du som funderar på att du skulle behöva mera vägledande information. Du som redan är medlem, men funderar om det eventuellt finn någon stödform som kunder underlätta i vardagen.
Kom ut och diskutera med rehabiliteringsrådgivare Ulla-Britt Ingman till Korsholmseplanaden 44 i Vasa, våning 2 och i rummet bredvid kansliet, nr 214.
Torsdag 18.2 kl.13–15, Torsdag 18.3 kl.13–15, Torsdag 22.4 kl.13–15. Ulla-Britt Ingman finns på nämnda plats, tfn 050-561 2950. Om du inte har möjlighet att komma till Vasa går det lika bra att besöka Ulla-Britt på hennes arbetsplats på Norrvalla i Vörå, men ring före så att hon är på plats.
Kontaktinformation: Alla anmälningar och förfrågningar görs till verksamhetsledare Febe Mörk på tfn 045-321 3320 (må-to kl.9-14) eller per e-post: vasasynskadade@gmail.com.
Du hittar även info om oss på http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: https://www.facebook.com/vasasynskadade.
Ordförande för 2021 är Kerstin Lillbåsk, tfn 050-369 5997, kerstinl@tawi.fi.

——
Åbolands Synskadade
Nu packar Åbolands synskadade rf ihop både stort och smått i Sydvästen i Åbo.  
FSS som äger lokalen kommer att sälja den. Föreningen har sökt olika lösningar för en fast punkt, för mindre sammankomster och kansliarbete. En lägenhet på ett rum och kök och badrum i ett höghus i Parsby har nu hyrts. När det igen är möjligt att träffas i större grupper kan föreningen hyra in sig i lämpliga lokaler både i Åbo, Kimito och Pargas. En del inventarier flyttar med till Pargas, en del kommer att säljas. Den nya adressen är Elmgrensvägen3 A, våning 1. Lokalen ställs i ordning under december 2020 och januari 2021. När coronaläget lugnat sig kommer ”Öppet Hus”- tillfällen att ordnas i den nya lokalen
Vid höstmötet i november omvaldes Harold Henriksson till ordförande och Barbro Sipilä till viceordförande, styrelsemedlemmarna består av Oskar Karlsson (ny) Harry Henriksson och Anne-Marie Nygrén med Erik Törnkvist och Maj-Gret Sundman som ersättare. Annica Forsell fortsätter som verksamhetsgranskare med Margita Vainio som ersättare. Föreningens kassör Åsa Gustafsson avsade sig fortsatt uppdrag för nästa verksamhetsår. Beslöts att införa en medlemsavgift på 10 euro per år.
Föreningen vill utveckla smågruppsverksamhet, tematräffar, hobbygrupper och samtalsgrupper också i samarbete med andra aktörer. Ge förslag på vad du vill delta i.
Föreningen kommer att skicka ut ett par medlemsbrev per år med information om verksamheten.
Förbundets höstmöte hålls den 19.12, digitalt, kontakta Harold om du anmält dej för deltagande
Telefon till Harold: 050 5166520, kansli: 0400151322 (kl 12-14 tisdag o fredag).
——
Ålands Synskadade
Ålands synskadade ser fram emot en aktiv vår. Ankaret och kansliet är öppet måndag till torsdag klockan 9 till 15.30. Med reservation för möten och luncher. Om du är på väg till Ankaret ring gärna före. It-stödet Maria jobbar tisdag och torsdag eller enligt överenskommelse. 
Nu har föreningens nya styrelse börjat arbeta och tar gärna emot frågor och förslag från er medlemmar. Ordförande i år är Börje Troberg.
Årets första månadsträff blev inställd men vi gör ett nytt försök måndagen den 8 februari. klockan 14.00 på Ankaret. Kom ihåg att beätta om du är på väg så vi lätt kan ta kontakt om något snabbt ändras! Ekki Söderdahl och Monica Johansson gästar oss med sång och gitarr. De spelar sina blandade favoriter.
Fotvården fortsätter! Nästa inplanerade tillfälle för fotvården är onsdagen den 17 februari och om det är många intresserade sätter vi in en dag till senare. Som tidigare subventioneras fotvården delvis av föreningen och du som medlem betalar endast 20 euro. Är du intresserad kontakta Charlotta.
Simningen på folkhälsan är pausad men återupptas så snart det är möjligt. Borstbindarna däremot tuffar på som vanligt torsdagar kl. 11.30 – 14.30. Nytt är att borstbindarna kommer att anordna en helgkurs för seende tillsammans med Ålands slöjd- och konsthantverk första helgen i februari. 
Nytt för våren är att vi på Ankaret ordnar trivselkaffe klockan 14.00 sista onsdagen varje månad. Vi träffas utan program, småpratar och har trevligt.
En nyhet i år är att även Nya Åland finns som taltidning. För ordinarie medlemmar har prenumerationsavgiften sjunkit med 5 euro och kostar nu 80 euro för en tidning. Du väljer fritt om du vill ha Ålandstidningen eller Nya Åland. För övriga kostar prenumerationen 120 euro för en tidning. Väljer du att ha båda tidningarna får du 50% rabatt på den andra. Även Handikappförbundets tidning – Bulletinen finns som taltidning. Hör av dig till Maria om du har frågor kring taltidningar.
Datum för vårmötet är preliminärt bestämt till måndagen den 29 mars klockan 18.00. Mer information när det närmar sig.
Glädjande nog har föreningen beviljats medel för att starta upp lästräffar med en levande röst. Det innebär att vi regelbundet bjuder in en högläsare till Ankaret som läser för oss! Kom gärna med tips och idéer kring hur och vad vi skall läsa tillsammans. Självklart ordnar vi så att du kan vara med på distans via dator eller telefon om du inte har möjlighet eller vill komma med fysiskt.
För dig som vill lära dig punktskrift eller bättra på kunskapen planeras det på Åland en tre delad punktskriftskurs för synskadade under 2021. Redan nu i vår så startar en distanskurs i punktskrift för seende. Tre tillfällen. Sista anmälningsdag är 5 mars.
Första åländska talboken att läsas in i år är Katarina Gäddnäs bok om Valdemar Nyman – ”Allt liv är ett”. Den beräknas vara färdig i början av mars.
Föreningen har för avsikt göra en undersökning bland medlemmarna nu i vår. Syftet är att underlätta styrelsens arbete med att utforma lockande aktiviteter, höra vad som saknas samt att ta reda på vad föreningen kan hjälpa till med.  Så var beredd på att vi tar kontakt!
I mars ordnas ett tillfälle då vi provar och känner på hur det är att använda en iPad. Verkar det intressant berätta gärna för Maria redan nu vad du vill veta eller testa! Då kan vi anpassa tillfället efter era önskemål.
Kontaktinformation: Besöksadress till Ankaret, Johannebovägen 7, 22100 Mariehamn.
Om du är på väg till Ankaret ring gärna före. Någon är oftast på plats måndag till torsdag klockan 9.00 - 15.30 med reservation för möten och luncher.
Organisationssekreterare, Charlotta Solax. Charlotta nås måndag till torsdag kl 9.00-15.30. Mobil: 04573438950, e-post: aland.syn@aland.net
IT-stöd och taltidning, Maria Åbonde. Maria nås tisdagar och torsdagar klockan 9.00 till 15.30.Mobil: 0406800950,e-post: it.syn@aland.net.
——
Åbolands synskadade
Åbolands synskadade rf har nu flyttat in i en liten lokal i Pargas. Hyreslokalen ligger på Elmgrensgatan 3, lok 3, och består av 1 rum och kök och badrum. En del möbler fick plats i lokalen, stolar och bord finns för 10 -12 personer. Nu installeras bra belysning och datorn där. Nya Sydvästen drar igång!
Öppet hus: En vändagsträff söndagen den 14 februari från klockan 14..00  till 17.00 ordnas som ett"öppet hus" tillfälle med litet förfriskningar.
Vi ber dem som är intresserade att anmäla sej för grupp 1,kl  14-15, grupp 2.kl. 15-16 och grupp 3 för klockan 16-17. Det är för att det inte ska bli för många på samma gång. Coronadirektiv följs.
Anmäl till Harold; 050 5166520 eller Amie 0400 15 13 22 senast den 12.2. kl 15.00.
Medlemmar på Kimitoön kan anmäla sej till MayBritt tel: 040 7176918 för gemensam transport.
——