Synvinkel nr 6, 2023

Synvinkel är organisationstidningen för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 8 nummer per år i svartskrift, punktskrift, som taltidning, tillgänglig pdf och i rtf-format, se www.fss.fi. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 112. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09 6962 300.
T.f. chefredaktör: Henrika Mercadante Tfn 044 712 30 13, e-post: henrika.mercadante@fss.fi
Layout: Synnöve Rabb

Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09 6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
Nästa tidning utkommer 20.11 
Pärmen: Tessa Bamberg, klädd i grå vindtygsjacka, känner på en av skulptu¬rerna i betong, klädd i kläder av tyg, på Elverkets gård. Skulpturen föreställer en människa som bär en rökande anhörig på ryggen i ryggsäck. Konstverket heter ”Det blir nog bra”.

Ledare: Utsätt seende för otillgänglighet!
Tillgänglighet är ett sätt att tänka
Här måste seende be om tolkning
Många diskrimineras ut ur arbetslivet 
FSS utbildar taxichaufförer
Från Medlemmarna: ”Hos oss finns inget jag – bara vi”
Klapprande hovar, en ruin att sjunga i och doften av hav
Aktuellt: Resenärer får det lättare
Personalnyheter
Aktuellt i distrikten

Ledare: Utsätt seende för otillgänglighet!
Text: Henrika Mercadante
Vad betyder tillgänglighet? Garanterat något helt annat för dig än för mig och det fascinerande är att synen på tillgänglighet förändras år för år.
Under studietiden irriterades jag av toapappershållaren i min studentbostad. Någon hade placerat den på mer än en armslängds avstånd från toaletten. Extremt otillgängligt. Jag erkänner att jag suckade över att toaletten var stor som en balsal, medan resten av bostaden var minimal. Skulle jag ha rört mig med rullstol hade jag tänkt annorlunda. 
I Italien byggde min pojkvän och jag en cykelsläpvagn av en gummibåt, fastbunden på ett kasserat utebord av plast, ovanpå en stomme med rejäla hjul. Den kopplade vi till en cykel. Med rullstol gick det inte att ta sig över sandstranden till havet, för den fastnade. Vi måste uppfinna ett nytt transportmedel för att hans dotter skulle kunna vara med oss i båten. Borde stränderna göras mer tillgängliga?
Visst har jag varje vinter muttrat över mina stövlar som fyllts av snö då jag har klivit över de upplogade vallarna FRAMFÖR övergångsstället till busshållplatsen, men inte förrän jag mötte en dam som kom ut från ögonkliniken i Mejlans och gick rakt in i snödrivan och inte kom vidare utan hjälp så insåg jag vad vinterunderhåll verkligen betyder för tillgängligheten.
Åren på FDUV fick mig att inse behovet av lättläst text, tydlighet då man uttrycker sig och vikten av status quo. Om en deodorant som alltid funnits till vänster på en hylla flyttar till den andra sidan av hyllan kan den för vissa personer försvinna totalt, trots att deodoranten är synlig för personerna i fråga. Visst är det också fråga om tillgänglighet att ett objekt ska finnas på en viss plats för att kunna användas.
Min pappa ringde i våras till mig och sa att han sitter i mörker och snart dör telefonen. Han försökte få in laddaren i en väggkontakt och provade på alla ställen och drog ut lamporna med hopp om att det skulle lyckas. Hålen i kontakterna pekade åt olika håll och han kunde inte se det. Varför kan inte väggkontakterna alltid ha hålen vågrätt?
Efter ett år på FSS ser jag plötsligt alla outmärkta byggplatser, märker hur galet det är att tvingas väga grönsaker och välja siffror på en platt skärm och lyssnar om trafikljusen piper. Världen ter sig plötsligt extremt otillgänglig, både digitalt och fysiskt.
Men samtidigt ser jag hur det går framåt och hur medvetenheten ökar. I det här numret av Synvinkel får vi ta del av ett omvänt perspektiv på tillgänglighet – en utställning där seende behöver tolk. 
Vi seende bör utsättas för otillgänglighet. Genom möten med synskadade växer vi och öppnar ögonen för alla förändringar som behövs i samhället.

Tillgänglighet är ett sätt att tänka
”Rör inte”. Det är standardfrasen på stora lappar intill statyer och föremål på museum och utställningar, vilket är förståeligt för att ovärderliga kulturskatter inte ska vittra sönder. Men går det att tänka annorlunda och göra museer mer tillgängliga för besökare?
Text: Henrika Mercadante
Ann-Sofie Grankulla och Eva-Marie Backnäs har i sitt examensarbete ”Med andra ögon. Tillgängligare museiupplevelser för personer med synnedsättning” från Yrkeshögskolan Novia 2023 skapat en handbok med tillgänglighetstips för museer. 
I handboken finns tips om hur du gör en verbal karta över en byggnad, vad du ska tänka på när du träffar en person med synnedsättning, teknik för ledsagning, tips för syntolkar och basinformation om hur du förbättrar den fysiska tillgängligheten med hjälp av kontraster, ledstråk, belysning och markeringar av hinder. Dyra investeringar i metallister är inte ett måste – stadiga gångmattor som besökarna kan följa hjälper redan mycket, likaså att tejpa första och sista steget i trappan eller att markera glasväggar och dörrar med tejp i ögonhöjd. 
Dilemmat för personer med synnedsättning är att museer och utställningar i stor utsträckning är baserade på visuella intryck. Men vi upplever omvärlden med alla sinnen. Ann-Sofie och Eva-Marie betonar att konkreta, fysiska möten med föremål har visat sig förbättra upplevelserna och inlärningen för alla besökare, inte bara för personer med synutmaningar. 
Vissa museer har därför byggt upp brukssamlingar med dubbletter av föremål som får hanteras av besökarna.  Det har också utvecklats system där sensorer är kopplade till museiföremål. Då någon rör vid föremålen ges information auditivt. För personer med synrester kvar kan fotograferade förstoringar av detaljer vara till hjälp.
Risk för näsblindhet
Vi vill röra, känna, lukta och gärna smaka. Friluftsmuseum erbjuder till exempel möjligheten att prova att kärna smör på gammaldags vis. Konstmuseet Rijksmuseum i Amsterdam arrangerar doftguidningar.  Tavlorna förses med dofter som ska sätta sprätt på fantasin och stärka upplevelserna. En kulturhistorisk utställning om livet i en fiskeby i Taizhou museum kryddades med lukten av fisk på tork. 
Människor vänjer sig dock mycket snabbt vid doftstimuli och slutar reagera – de blir näsblinda, konstaterar Ann-Sofie och Eva-Marie i examensarbetet. Det gör att dofter måste användas med måtta. 
Synskadade med i utvecklingsarbetet
Två pilotmuseer valdes för examensarbetet. Under testrundor fick personer med synnedsättning prova på olika lösningar för ökad tillgänglighet. Mellan rundorna förbättrades lösningarna. Alla steg i processen utvärderades av testpersonerna.  
Båda museerna utvecklade syntolkade guidningar, en verbal karta kom till och arbetet med att skapa taktila kartor i svällpapper inleddes. Museerna fick också inspiration att erbjuda upplevelser med känselsinnet. Korgar fylldes med föremål som besökare får röra.  
Digitala möjligheter och skickliga syntolkar
Allt fler användarvänliga applikationer som kan vara till hjälp för museibesökare med nedsatt syn kommer ut på marknaden. 
– Den allmänna medvetenheten om tillgänglighet har ökat och torde ytterligare förbättras när EU:s tillgänglighetsdirektiv och ändringar i Lagen om tillhandahållande av digitala tjänster träder i kraft, konstaterar Ann-Sofie.
I väntan på en fysisk kopia av Mona Lisa, där man kan känna på hennes leende med händerna eller framtida apparater som kanske sätts på huvudet och skapar bilder, dofter och känslointryck får vi börja med att önska förbättrad fysisk tillgänglighet, digitalt tillgängliga webbsidor och fler skickliga syntolkar på våra museer.
Framför allt hoppas vi att personer med synnedsättning bjuds in redan då allmänna byggnader planeras, inför att utställningar öppnar och över lag då tillgänglighet diskuteras. 
Handboken i pdf-format hittar du på https://fss.fi/tillganglighetstips-museer
Syntolkning: Rund symbol för person med synnedsättning, vit stiliserad person med käpp mot blå bakgrund
Syntolkning: Rund symbol för storstil, vitt stiliserat förstoringsglas som förstorar bokstaven A. Blå bakgrund.
Syntolkning: Rund symbol för lyssningsfunktion. Vit stiliserad högtalare som producerar ljudvågor. Blå bakgrund.
Syntolkning: Rund symbol för ledarhund. Vit stiliserad hund med sele. Blå bakgrund.
Syntolkning: Rund symbol för museum. Vit stiliserad byggnad med fyra pelare. Blå bakgrund.
Syntolkning: Rund symbol för punktskrift. 6 vita prickar mot blå bakgrund.
Syntolkning: Rund symbol för syntolkat. Vitt ansikte av person som talar i en ruta mot blå bakgrund.
Syntolkning: Rund symbol för audioguide. Vita hörlurar mot blå bakgrund. 

Här måste seende be om tolkning
Galleri Elverket i Ekenäs öppnar upp för olika sätt att uppleva konst, med känselsinnet och hörseln. Konstnärerna på utställningen O.S.A.R.S.V.P. har heller inte fått frågan ”Vad vill du ställa ut?”, utan ”Hurdana möten vill du skapa med din konst?”
Text: Henrika Mercadante
Den svenska konstnären Cecilia, Cissi, Hultman ombads skapa ett verk för en minoritetsmålgrupp, förslagsvis personer med synnedsättning. Hon hade aldrig tänkt den tanken förr och funderade hur det skulle gå till. Hennes arbeten är så visuella. Vid närmare eftertanke konstaterade hon att de även är konceptuella och poetiska. Linjer är återkommande i Cissis verk.
Byte av perspektiv
En smal, vit linje löper från vägg till vägg, runt ett helvitt rum på Elverket. Konsten och rummet blir ett. Då du går närmare ser du att det står något på linjen och känner du efter, märker du att här finns ett budskap, skrivet i punktskrift:
... Rummet, som en fysisk rymd för fantasin, längs en konkret linje att intimt få följa med fingerspetsen. Som en rumslig resa längs en alfabetisk dramaturgi som vi alla är bekanta med. Glömmas ska inte heller den lekfullt associativa dimensionen. Och möjligheten att byta perspektiv. Att det här är den synskadade som besitter förmågan att plocka fram en värld bortom synens möjligheter ...   
Texten här är bara ett litet avsnitt av konstverket, översatt till svartskrift. Varför är allt vitt? Varför ett tomt rum med bara en text i vitt?
– Jag vill att seende en gång ska uppleva det som blinda så ofta måste göra, att inte kunna ta del av ett konstverk utan en annan persons hjälp eller tolkning. 
Besökare får alltså be om uppläsning av texten om de inte klarar av att läsa punktskrift. Nu finns också punktskriftsalfabet tillgängliga för besökare som vill klura ut vad det står på egen hand.
Cissi lever i en värld av linjer. Enligt henne är linjen starten för språk, teckning och arkitektur. I alla åldrar kan man relatera till språket. Finns det en dramaturgi i texten, här en resa från a till ö, så hjälper det åskådaren – nej – betraktaren – nej – nu blev det fel igen. När vi talar om konst visar termerna att vi tar för givet att konst är fråga om en synupplevelse. Borde vi i stället kanske tala om upplevaren? 
– Vuxna är dåliga på att hitta på, men jag upplever att man som blind konstant måste jobba med att föreställa sig. Barn gör också det, men vi tappar förmågan med åren och vill ha tydliga förklaringar till allt.  
Med konstverket vill hon sporra besökarna att tänka om genom att kombinera lekfullhet, språkkänsla och intellekt. 
Anhörigas börda
Den svenska konstnärsduon Restlessminds som består av Linda Emmy Al-Ghussein och Fabian Olovson lyfter upp de anhörigas ställning under svåra skeden i livet. På Elverkets gård står människofigurer i betong, klädda i färggranna kläder. På ryggen bär skulpturerna på sina anhöriga. Att verken alla heter ”Det blir nog bra” känns lite väl optimistiskt då man ser en anhörig som fallit ihop av sin börda, men kanske ändå inte. Att en av de burna sticker ut foten ur ryggsäcken och stöder den anhöriga visar att det inte är så självklart vem som hjälper vem. Trots det kalla materialet utstrålar paren värme och gemenskap. Här har vi anhörigas vardag sedd med kärlek och en dos humor.
– Budskapet är härligt: Vi måste bära varandra och hjälpa varandra. 
Cissi konstaterar att vi lever i en tid där alla ska vara så självgående och självständiga. Risken för ensamhet och utsatthet är stor. Vi måste finnas för varandra som stöd.
Utställningen på Elverket i Ekenäs pågår till 7.1.2024, on–sö kl. 11–17.
Bildtext: Punktskriftskonst. Tessa Bamberg, punktskriftsansvarig på FSS kan läsa budskapet som seende inte förstår.
Syntolkning: En kvinna i halvfigur läser punktskrift skriven på en vit remsa som löper runt ett vitmålat rum. Hon är blond med axellångt böjligt hår med hårband och är klädd i en vit lång skjorta med röda och blå blommönster. Hon bär en röd väska och många smycken. 
Bildtext: Selfie. Konstnären Cissi Hultmans passion är linjer.
Syntolkning: Cissi sitter vid ett fönster och tittar in i kameran med ett piggt leende. Hon är blond, har pannlugg och håret uppsatt i en knut. Hon är klädd i en vit skjorta med svarta mönster.
Bildtext: Utpumpad. Jessica Holmlund och Tessa Bamberg utforskar skulpturen av en anhörig som fallit omkull av sin börda.
Syntolkning: Två kvinnor studerar en skulptur på en bakgård, en med blicken, en genom att röra den. Skulpturen föreställer en kvinna som sitter på stenläggningen intill en avloppsbrunn. Hon håller handen för pannan. Skulpturen är gjord av betong, men har riktigt hår, blå träningsskjorta av tyg, stövlar och en lilaröd ryggsäck som fallit från hennes axlar. Ur ryggsäcken sticker en arm av en annan person som tar tag i hennes hår. 

Många diskrimineras ut ur arbetslivet 
Även om det har blivit större fokus på universell utformning, upplever många blinda och synskadade att de utsätts för ren och skär diskriminering. Detta gäller särskilt i arbetslivet, menar Sølvi Ørstenvik (62) från Sandefjord.

Text: Bjørnhild Fjeld

Norges Blindförbund har tagit fram den första barometern för synjämlikhet i Norge. Barometern mäter om synskadade har samma möjligheter och rättigheter som andra i samhället.

Av jämlikhetsbarometern framgår det att endast hälften av de synskadade i arbetsför ålder ser sig som yrkesverksamma, jämfört med 8 av 10 inom hela befolkningen. Detta trots att synskadade och blinda generellt sett har en högre utbildningsnivå än genomsnittsbefolkningen.

”Det är möjligt att uppnå samhällelig jämlikhet för synskadade och blinda, men detta kräver vilja och förmåga från myndigheternas sida att vidta nödvändiga åtgärder. Synskadade måste få samma möjligheter och rättigheter som alla andra. Det måste vara möjligt för alla att lyckas både inom och utanför arbetslivet. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) bör infogas som en del av den norska lagstiftningen för mänskliga rättigheter”, är några av slutsatserna i rapporten.
Marginaliserade, diskriminerade

Sølvi Ørstenvik från Sandefjord anser att det är en lång väg kvar innan blinda och synskadade kan uppleva en verklig jämlikhet. 

– Jämlikhetsbarometern är viktig för att visa samhället att vi inte är jämlika. Normalt utgör vi synskadade en marginaliserad grupp som syns för lite. De flesta känner inte särskilt väl till de utmaningar vi ställs inför i vardagen.

Vad tror du är orsaken till att färre synskadade är aktiva inom arbetslivet jämfört med resten av befolkningen?

– Det handlar om ren och skär diskriminering. Jag har haft turen att jobba hela mitt vuxna liv, men många får aldrig chansen i arbetslivet. Jag har hört talas om personer med synskada som har sökt flera hundra jobb, berättar hon.

När Sølvi studerade på 1980-talet, var det stor efterfrågan på fysioterapeuter. Ändå blev hon tvungen att söka många jobb innan en arbetsgivare tog chansen och vågade anställa henne.

– Ibland fick jag inte ens svar på min ansökan. Andra gånger blev jag kallad till intervju för att jag uppfyllde kompetenskraven, men fick i efterhand veta att jag ändå inte var kvalificerad. Tyvärr bär många arbetsgivare på fördomar om synskadade, säger hon.

Fördomarna handlar om att arbetsgivarna inte tror att en synskadad är lika produktiv och de tror det blir dyrt att anpassa arbetsplatsen för att åtgärda detta. Vissa förstår inte heller att en synskadad anställd kan använda en vanlig dator med hjälp av en skärmläsare.

Lite anpassning krävs

För Sølvi krävs det inte mycket anpassning i vardagen för att arbetet ska fungera.

– Jag har en personlig assistent sju timmar i veckan. Detta hjälper mycket i praktiken, till exempel om jag ska på kurs på ett ställe jag inte besökt förut. Men det här bekostas av NAV (=socialtjänsten), så det är inte en kostnad som arbetsgivaren måste stå för, förklarar Sølvi.

Kommunen Sølvi jobbar för har inte ett universellt utformat journalsystem. Därför är hon beroende av läs- och sekreterarstöd för att hitta information om patienterna.

– När sådana system inte är universellt utformade blir jag tvungen att be om hjälp med saker jag egentligen kunde lösa på egen hand, påpekar hon.

Sølvi får stöd av generalsekreteraren i Norges Blindförbund, Per Inge Bjerknes:

– Utöver arbetsgivarnas fördomar och bristande anpassningsåtgärder, är det de stora men lösbara tekniska barriärerna som utgör det största hindret för ett ökat deltagande i arbetslivet. Mot bakgrund av resultaten i denna studie, framstår det som rent absurt att det finns undantag för universell utformning av digitala system i arbetslivet. Dessa undantag måste avlägsnas omedelbart, kräver han.

Onödiga hinder

I sin vardag stöter Sølvi särskilt på två saker som påminner henne om att hon är synskadad: Elektriska sparkcyklar och pekskärmar.

– Jag vet inte hur många gånger jag har gått rakt in i en sparkcykel som någon bara har slängt ifrån sig, säger hon.

Digitalt utanförskap är också en utmaning för många med synskador, särskilt för lite äldre personer. Medan en del tekniska innovationer har underlättat vardagen, är andra omöjliga att använda för blinda och synskadade.

– Smarttelefoner med universellt utformade appar har underlättat många saker i vardagen, anser Sølvi.

Däremot utgör pekskärmarna ett problem för henne. Det har blivit allt vanligare med skärmar där du ska trycka på virtuella knappar på en slät yta. Sølvi stöter på dem på läkarmottagningar, när hon registrerar sig som gäst på företag, när hon besöker offentliga institutioner, samt även i betalningsterminaler. 

– De vanliga betalningsterminalerna i butiken utgör inget problem, eftersom de är taktila. Men pekskärmar är inte det, så de är omöjliga för mig att använda. En följd av detta är att jag får betala extra hos läkaren eftersom det tillkommer en avgift när de skickar mig en faktura i posten.

I vissa fall finns det inget annat alternativ än en betalningsterminal med pekskärm.

– Då är jag helt beroende av hjälp av andra. Detta kan leda till att jag måste lämna ut personlig information, till exempel min PIN-kod, som jag egentligen inte får dela med andra. Om jag senare blir rånad får jag problem med banken, förklarar Sølvi.

Synskadade klarar sig bra

Barometern för synjämlikhet har utarbetats genom att Respons Analyse, på uppdrag av Norges Blindförbund, har intervjuat 700 personer med nedsatt synförmåga.

Två utomstående expertorganisationer har tolkat barometern, valda på basen av expertis och tidigare genomförda studier. De två organisationerna är Norsk Regnesentral (NR) och Nasjonal Behandlingstjeneste For Sansetap og Psykisk Helse (NBSPH).

– Barometern visar att många synskadade och blinda klarar sig utmärkt väl och utgör en resurs i arbetslivet, inom familjen och på olika samhällsarenor. Samtidigt är det alltför många som upplever sämre levnadsstandard och livskvalitet än befolkningen i stort. Det finns hinder och det förekommer utestängning och diskriminering inom alla delar av samhället. Detta visar att det finns en obalans inom själva systemet. Det viktigaste enskilda steget norska politiker kan ta är att inkludera FN-konventionen för personer med funktionsnedsättning i lagstiftningen för mänskliga rättigheter, summerar generalsekreteraren för Norges Blindförbund, Per Inge Bjerknes.

Norges Blindeforbund
-	Förbundet är en intresse- och serviceorganisation för blinda och synskadade
-	Har 8300 medlemmar. 
-	Grundades 1900 och är Norges äldsta organisation för personer med funktionsnedsättning
-	Har distriktsföreningar i alla fylken, ungefär län eller landskap
-	Arrangerar aktiviteter för barn och unga, arrangerar rehabiliteringskurser, bedriver biståndsarbete och har två ledarhundsskolor
-	Utför omfattande intressepolitiskt påverkansarbete, erbjuder rådgivning, förvaltar en forskningsfond, driver ett kurscentrum och en arbetscentral för personer med synnedsättning

Axplock ur barometern för synjämlikhet
-	De flesta vuxna med synnedsättning rapporterar att deras livskvalitet är god, de upplever att livet är meningsfullt och har goda nära relationer
-	Många beskrev att deras digitala kompetens är god
-	Många hade blivit dåligt behandlade på sina arbetsplatser
-	Tillgången till assistans upplevdes vara bristfällig. 6 av 10 blinda och 5 av 10 med svår synnedsättning upplevde att deras livskvalitet skulle förbättras med bättre tillgång till assistans.
-	Fler än 1 av 3 känner att deras rörelsefrihet är begränsad på grund av otillgängliga digitala system för biljetter och tjänster. 
-	Nästan 2 av 3 stöter på problem med att använda läro- och kommunikationsplattformer, vilket gör att de inte kan följa upp barnens skolgång eller dagisverksamhet

Bildtext: Trofasta följeslagare. Sølvi Ørstenvik har haft ledarhund i 11 år och berättar att den gett henne friheten tillbaka. Den livliga labradoren Solo har blivit en mycket god vän.

Syntolkning: En kvinna med vit käpp sitter på en bänk. Hon håller i kopplet till en svart labrador. Kvinnan har pagefrisyr och en gräddvit tröja med mönster av blommor och blad i grönt, brunt och gult.
Bildtext: Viktig barometer. Generalsekreteraren i Norges Blindeforbund, Per Inge Bjerknes, anser att den nyutvecklade "Barometer för synjämlikhet 2023" utgör ett viktigt komplement till förbundets övriga medlemstjänster.

Syntolkning: En skrattande man med kort mörkbrunt hår och solglasögon, klädd i blå skjorta och kostymrock i grått med tunna brunröda rutmönster står framför en tegelvägg. Han håller i en vit käpp med brunt trähandtag.
Bildtext: Ny teknologi. För en person med synnedsättning är det mycket enklare att boka biljetter med hjälp av en universellt utformad app på telefonen, än att använda en betalningsautomat försedd med pekskärm.

Syntolkning: Händerna av en man med ring på fingret. Han håller i en smarttelefon och trycker på Telenors app för att köpa en biljett.

”Hos oss finns inget jag – bara vi”
Årets höjdpunkt, Vasa Svenska Synskadades sommarresa, lockade i år 30 deltagare från fem olika distrikt, inklusive tre ledsagare. Med Febe Mörk som reseledare, Kristina Bosson som guide och Filip Hästbacka som chaufför bar det av till Gotland. Så här beskriver en av deltagarna, Maria Wikman från Nöss sina intryck. 
Text: Maria Wikman 
Vi var en blandad grupp med deltagare från fem olika distrikt i varierande åldrar. Den äldsta var 90 år och den yngsta var 30+. 
Här blandades dialekterna hej vilt, men den coolaste dialekten måste väl nog ändå ges till ”sorken Edwin” i receptionen på Hotell Solhem i Visby. Kan ha hänt att det flörtades lite, bara för att få höra hans gutamål. 
Lyssna och skratta
Gemensamt för alla deltagare var synproblematiken, vilket medförde varierande utmaningar. Men alla fanns där för varandra. Redo att ge en hjälpande hand, lyssna på och skratta med.  Som Tage Danielsson har uttryckt det: 
”En droppe droppad i livets älv, har ingen kraft att flyta själv. Det ställs ett krav på varenda droppe: Hjälp till att hålla de andra uppe!”
Eller som vår guide hade uppfattat saken: ”Hos er finns inget jag – bara vi” .
Superb syntolk
Vår eminenta guide var Kristina ”Tina” Bosson med sin distinkta skånska brytning och en aldrig sinande ström av fakta, fiktion, årtal och namn, blandat med små, humoristiska kommentarer och anekdoter om byggnaderna, människorna, djuren och naturen som vi passerade på vår färd – sådant som en seende oftast tar för givet, men som för en person med synnedsättning ger mervärde till helhetsupplevelsen. En jättebra syntolk helt enkelt.
Gudabenådad chaufför

Vår chaufför, Filip Hästbacka,  var ung och snygg ... ursäkta, lugn och trygg, menar jag. Trots sin unga ålder ingav han förtroende med sitt sätt att vara och ta hand om oss. Han hade full koll på läget och våra behov. Som säkerheten själv rattade han den stora turistbussen på alla möjliga och omöjliga gator t.o.m. mitt i Stockholms innerstad. 
Filip har onekligen parkeringsgudarna på sin sida, för alltid hittade han en ledig plats, på ett för oss lättillgängligt ställe. När vi överraskades av en häftig åskskur då vi stannade för lunch parkerade Filip bussen så nära trappan att den tog i flaggorna som var fastsatta på taket. Men alla ombord kom in torrskodda, hela och rena. Pensionatsägaren lär dock ha gått ut för att kolla om allting fortfarande var okej med hans egendom.
Öga för situationen 

I Åbo hamn stannade Paulina Hannus och hennes syster Karin Hannus kvar i regnet för att vänta på sin anslutningsbuss hem. När Filip såg dem stannade han bussen och sprang ut med ett paraply till dem. Det kallar jag att ha öga för situationen och hjärtat på rätta stället. 
Förstklassig service helt enkelt och det har gällde hela resan och alla inblandade parter.  Vi kunde lugnt släppa kontrollen och bara luta oss tillbaka och njuta av resan.
Jag kan bara förundras över gemenskapen, humorn, tillgivenheten och respekten jag känner i dessa sammanhang. 
Bildtext: Gotland. Ingmar Bergmans grav på Fårö. Foto: Febe Mörk
Syntolkning: En gravsten gjord av en oval natursten. På den skriften: Ingrid Bergman 1930–1995 och Ingman Bergman 1918-2007. Framför den en röd pelargon och en rosa begonia.
Bildtext: Stockholm. I väntan på Allsång på Skansen. Kvällen slutade i ösregn och jubel. Foto: Febe Mörk.
Syntolkning: En grupp leende personer, merparten klädda i skärmmössor med texten Vasa Svenska Synskadade sitter på gröna metallstolar på Skansen. Stolarna kring dem är tomma, men i bakgrunden syns många personer. De ser förväntansfulla ut. Det är mulet och några är klädda i regnkläder.

Klapprande hovar, en ruin att sjunga i och doften av hav
Paulina Hannus deltog i sommarresan tillsammans med sin syster Karin. Här delar hon med sig av några upplevelser. 
Text: Paulina Hannus
Dag 1. 
På kvällen gick vi på sommarens sista allsång på Skansen. Trots regnet som tidvis öste ner var stämningen på topp med många kända artister, bland andra Helen Sjöholm och Victor Leksell. Det var en oförglömlig upplevelse att få sitta i den stora publiken, stämma in i allsångerna, jubla och applådera. 
Våta, frusna och trötta, men väldigt nöjda gick vi hem till hotellet.
Dag 2. 
Vid Stockholms slott såg vi en stor vaktparad med soldater till fots och till häst. Ljudet av de uppemot 16 hästarnas hovar mot gatstenarna och militärens musikkår var något jag fäste mig vid. 
Dag 3. 
I Visby gick in i en av de öppna kyrkoruinerna, där var så bra akustik att vi sjöng Härlig är jorden. På Gotland finns 98 medeltida kyrkor, varje yrkesgrupp hade sin egen.
På kvällen åt vi festmiddag med några representanter från synskadeföreningen på Gotland. 
Dag 4. 
Hoburgsgubben är en 9 000 år gammal raukformation som liknar ett manshuvud, belägen nere vid havet längst ute på Gotlands sydligaste spets. Jag hade så gärna velat dröja lite längre där, känna doften av hav och den ljumma sommarvinden, höra vågornas brus och utforska stenarna. Men det började åska och hällregna, så vi begav oss snabbt till vårt lunchställe.
Dag 5. 
I dag stod Fårö på norra Gotland i tur. 
Det känns lite vemodigt att resan nu närmar sig sitt slut. Jag har lärt mig mycket nytt och även blivit närmare bekant med några av de andra deltagarna. Hit skulle jag någon gång gärna vilja återvända för att uppleva naturen, motionera, sjunga och musicera och gå kurser i konsthantverk och kreativt skapande. 
Bildtext: På äventyr. Lilian, Rose-Marie och Hoburgsgubben. Foto: Febe Mörk.

Syntolkning: Två kvinnor med vita käppar, iklädda jackor, står framför en bergsformation som ser ut som ett huvud, Hoburgsgubben. Bergets näsa är rödmålad och på hans huvud växer en buske. På kvinnornas hår ser man att det blåser hårt. I bakgrunden 3 personer som studerar bergarten. 

Gotlandsföreningen i ett nötskal
• Föreningen Synskadades Riksförbund, SRF, Gotland är den näststörsta av 13 föreningar i Sverige. 
• Bildades år 1941, fyller snart 85 år. Har 114 ordinarie medlemmar och 81 stödjande medlemmar.
• Föreningen består av olika kommittéer, där det finns 4–7 personer i varje. Exempel på kommittéer är:
1) Bingo, som träffas 9 gånger/år.
2) Kaffekommitté, som planerar all servering vid olika träffar, handlar det som skall serveras och ser till att det finns folk som serverar på träffarna. 
3) Konsumentkommitté
4) Kulturkommitté 
– bibliotekträffar, teater, konserter etc.
5) Motionskommitté 
– promenader, vattengymnastik etc.
6) 8 månadsmöten/år, ca 30 deltagare varje gång.
7) Föreningen har inget eget hus/lokal utan finns i ett allmänt föreningshus. 
• Ekonomin sköts via bidrag från en stiftelse ”Synskadade vänner på Gotland”. 
• Styrelsen sammanträder efter behov – dessutom finns ett brukarråd som kontaktar syncentralen när så behövs.
• Föreningen har ledamöter i olika nämnder i Visby stad där de kan påverka sjukvård, ögonklinik, färdtjänst och IT för personer med synnedsättningar. 
• Det finns även ett antal ledarhundar i föreningen, t.ex. Johan Seige har en ledarhund som han på sociala medier kallar sin ”pälshög”. 
Johan besökte FSS höstmöte i Tammerfors i november 2022.

Bildtext: SRF Gotlands ordförande Gösta Karlsson.

Syntolkning: En gråhårig man klädd i tenniströja står vid ett bord. I handen håller han en telefon med öronsnäcka. Två moderna glödlampsliknande lampor hänger på var sin sida av hans huvud.

FSS utbildar taxichaufförer 
Folkpensionsanstalten ställer krav på att taxichaufförer som kör FPA-resor ska gå en kurs i att bemöta personer med särskilda behov före årets slut.

Text: Elin Sundström, synrådgivare i Västnyland

Bilskolan Trexo i Karis hörde av sig till FSS för att få hjälp av sakkunniga. Tillsammans med erfarenhetstalarna Fredrik Lindgren och Anita Åkerfelt med ledarhunden Taika tog jag mig an uppdraget och åkte till Karis en fin höstlördag i september. 
Beställningen var kort fakta om synnedsättning och hjälpmedel.Hur önskar en person med synnedsättning bli bemött och vad är det viktigt att tänka på som chaufför? Diskussionerna om bemötande visade sig vara givande både för oss och för taxichaufförerna. 

Vad vill kunden ha hjälp med?

Chaufförerna upplever att det tidvis är svårt att veta hur mycket de ska hjälpa och konstaterade att alla kunder är så olika. Vissa personer vill klara sig helt själva, medan andra förväntar sig en öppnad dörr och en hjälpande hand. Bäst är det att fråga vad kunden önskar få hjälp med. Att få ta del av Fredriks och Anitas vardag som synskadade gjorde det lättare för chaufförerna att förstå vad de ska tänka på.
– Själv lärde jag mig att det inte bara är taxichaufförerna som måste lära sig att bemöta oss, utan också vi som måste lära oss att bemöta dem och vara tydliga med vad vi önskar, konstaterar Fredrik Lindgren.
Tydlighet då du beställer en taxi behövs. Säger du att du använder hjälpmedel, exempelvis vita käppen eller en ledarhund, så är chauffören förberedd på att du har en synnedsättning och är redo att hjälpa. Det kan också vara bra att berätta för chauffören hur långt du önskar bli ledsagad, räcker det med hjälp fram till ytterdörren eller behöver du ledsagning ända in i byggnaden? 

Testa hur det är att inte se

Chaufförerna fick prova simuleringsglasögon med olika slags synbortfall. Att vissa personer bara ser grumligt men lätt blir bländade, vilket gör dem så gott som blinda, var nytt för många. Andra kunder har kanske lite ledsyn kvar, men är i övrigt blinda och några kan ha lite syn kvar i någon del av synfältet. Behovet av hjälp är varierar från person till person och är också beroende av vädret. 

Trots att ledsagning inte är kärnfysik är det en del av bemötandet. Med Fredrik som expert övade chaufförerna ledsagning och utbytte tankar. Det är artigt att fråga vilken hand kunden hellre vill hålla i ledsagaren med, vilket kan kännas som en liten sak men det kan få personen med synnedsättning att känna sig hörd. Att märka att taxin anlänt och veta om det är rätt bil är inte möjligt för den som inte ser. Taxichauffören ska därför gå ut ur taxin och presentera sig. 

Ledarhund i bilen

Anita poängterade att taxichauffören egentligen inte behöver göra något annat än se till att omgivningen är trygg för både hund och matte. Chauffören behöver alltså inte röra hunden om inte ägaren ber om att t.ex. få kopplet. Anita och Taika hoppade in och ut ur taxin och chaufförerna fick öva sig att öppna dörren för hunden först då ägaren var redo att ta tag i kopplet. 

– Kom ihåg att koppla bort airbagen om hunden sitter i framsätet mellan ägarens ben!
Som förväntat fick hunden Taika en hel del uppmärksamhet och Anita fick avsluta med att svara på frågor om hur ledarhundar skolas, hur en vanlig dag kan se ut i en ledarhunds liv och varför just labradoren är en så passande ras för uppdraget. 

Av responsen att döma kan vi konstatera att skolningstillfället var lyckat och kändes både nyttigt för taxichaufförerna och gästerna. Vi kände att vi slog huvudet på spiken då vi fick chansen att ge information åt en mycket viktig målgrupp och hoppas taxichaufförerna nu känner sig tryggare i att ta emot en körning där en ledarhund kommer med som hjälpmedel.

Bildtext:
Anita Åkerfelt med ledarhunden Taika. 

Syntolkning: Anita, iklädd röd fleece och jeans sitter i framsätet på en bil med Taika, en svart ledarhund iklädd sele vid sina fötter.

Bildtext: Fredrik Lindgren ledsagas av taxichauffören Gun Augustsson. 

Syntolkning: Fredrik, i mörkblå collegetröja, jeans och röda joggingskor står på en ritad skyddsväg inne i en bilskola. Han håller i en vit käpp och ledsagas av en kvinna i mörkgrå jacka som tittar på honom och lyssnar intensivt.

Bildtext: Taxichauffören Edward Kevin provar simuleringsglasögon.

Syntolkning: En ung man i skjorta och svart tröja har på sig simuleringsglasögon och en låda glasögon i famnen. Han håller båda tummarna uppe.

Aktuellt: Resenärer får det lättare 
EU-kommissionen har i september föreslagit att Europeiska funktionshinderkortet ska börja gälla i alla EU-länder. Kortet har testats bland annat i Finland. Lagförslaget går nu vidare till EU-parlamentet och Europeiska rådet. Kortet föreslås finnas både som ett fysiskt kort och i digitalt.

När behövs kortet? Funktionshinderkortet gynnar personer som reser eller tillbringar en kortare tid i ett annat land. Tanken är att förbättra den fria rörligheten för personer med funktionsnedsättning. 

Med funktionshinderkortet åtnjuter du motsvarande förmåner, t.ex. då du åker buss, går på museum eller besöker idrottsevenemang som lokala invånare i det land du besöker har. 
Vad det innebär i praktiken kommer att variera från land till land. I Finland får exempelvis ledsagare åka gratis på tåg. I andra länder kan det vara annorlunda, så man kan inte bara vifta med kortet och förvänta sig samma förmåner som man har hemma. Kortet berättigar inte exempelvis till sociala förmåner. Förhoppningsvis presenterar de enskilda länderna klart och tydligt de förmåner kortet ger rätt till – om och när kortet blir verklighet. HM

Personalnyheter
Vi tackar vår förbundssekreterare Tina Dunderfelt för många år av jobb på FSS och stort engagemang för våra medlemmar och oss alla. Nu önskar vi henne glädjefyllda pensionärsdagar och lycka till med smyckesverkstaden. 

Samtidigt vill vi välkomna Karen Lindholm, vår nya administrativa assistent som tar över många av Tinas uppgifter. Hennes glada skratt hörs redan i Synvillans kök och hon ser fram emot att lära känna oss alla.

Bildtext: Karen Lindholm

Syntolkning: Porträtt av en ung kvinna med blå ögon och blont, rakt hår, lite över axellängd. Hon är klädd i en vit skjorta och ser glad ut.

Annons: Tactilia. Sinnrik konst
Eli Kaunisvesi & Lia Sivén. 13-17.11.2023.
På konstutställningen Tactilia får besökarna i ett helt mörklagt rum uppleva konst utan att se, genom att känna och lyssna på konstverken. Utställningen ordnas under Blindveckan 13-17.11.2023 i Jakoobstads bibliotek, på 2:a våningen.
Mer information och anmälan för grupper via Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f. e-post: noss@multi.fi eller tfn 044-7234 888. Fritt inträde. Välkomna!

Syntolkning: Bild av ett stiliserat vitt öga där pupillen utgörs av ett grönt ägg som kastar skugga över ögat. Bakgrunden är svart.

Syntolkning: 4 logor: Norra Österbottens Svenska Synskadade r.f., Konstsamfundet, Stiftelsen Emelie och Rudolf Gesellius fond för filantropiska och kulturella ändamål, Kultur Österbotten.  

Aktuellt i distrikten
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland
Måndagsträffar:
Måndagen den 23 oktober kl.13–15 handlar måndagsträffen om 72 timmars beredskap, föreläsare är Veera Florica-Rajala. Adress är Folkhälsans Seniorhus Mannerheimvägen 97. Sopplunch och kaffeservering. Anmälan till Henrik en vecka på förhand.

Måndagen den 6 november kl.13–15 träffas vi på KansliHörnan på måndagsträff. Christian Holmqvist håller en musik träff med oss. Kaffeservering. Anmälan till Henrik veckan innan.

Måndagen den 20 november kl.13–15 träffas vi åter på Folkhälsans Seniorhus på Mannerheimvägen 97 på måndagsträff. Riikka von Martens från Guidefyren rf. föreläser med temat ”Det gröna Helsingfors, våra unika parker”. Sopplunch och kaffe. Anmälan till Henrik veckan innan.

Lördagen den 11 november ordnas en teaterresa till Åbo svenska teater och föreställningen ”Something rotten”. Heldagsprogram. Gemensam busstransport tur och retur. För mera information och om deltagarpriser kontakta Henrik på kansliet, anmälningar senast måndagen 9.10. 

Lördagen den 9 december kl.15–20 hedrar vi jämna 50-år av arbete för finlandssvenska synskadade i mellersta Nyland med en jubileumsfest på hotell Scandic Park. Hjärtligt välkommen med och fira jubileumsåret med oss! Deltagarpriset är 20€. Vi ber att få er anmälan om deltagande senast måndag den 20 november. Anmälan mottagas i samband med betalningen. Eventuella uppvaktningar till förmån för föreningens rekreationsverksamhet kan riktas till Mary-Ann Frelanders fond (Aktia FI98 4055 0017 0118 14).
Vid frågor ring eller skicka meddelande till distriktssekreterare Henrik på föreningens kansli, kontaktuppgifterna är:
Tfn. 0400 269 553. E-post: kansliet@ssmn.fi Mera info finns bl.a. på webben: www.fss.fi/distriktsforeningar/mellerstanyland

Svenska Synskadade i Västnyland

Börje Broberg syntolkar fotboll, vid mera information och tidtabell, kontakta Börje 044-541067

Ti 17.10 kl. 13–13.45. Lätt motion Folkhälsan. Senioras grupprum

On 18.10 kl. 15 Herrklubb Lyan med Börje Broberg.

Ti 24.10 kl. 13–13.45. Lätt motion Folkhälsan. Senioras grupprum.

On 25.10 kl. 18 Frågesport Lyan.	

Ti 31.10 kl. 13–13.45. Lätt motion Folkhälsan. Senioras grupprum.

Blindveckans program 
Må 13.11 Kl. 13 ”Kaj Kunnas om livets lärdomar”. Lyan. Anmälan till Alexandra 8.11.

On 15.11 kl. 14–17 Öppet Hus med SSVN och Hörselföreningen i Västnyland. TEMA syn och hörsel, hjälpmedel, råd, information. Plats Församlingshemmet. Öppen för allmänheten.

Lö Sö 18–19.11. FSS höstmöte i Tammerfors. 

On 22.11 kl. 15 Herrklubb Lyan. 

On 22.11 kl. 13–15.30 Synrådgivning och information om föreningen. Karis Fokus. Tipsa vänner!

Lö 25.11 kl. 13 Föreningens höstmöte. Lyan. Frida Backman gästar med violinmusik. Anmälan till Alexandra 21.11.

On 29.11 kl. 18 Frågesport Lyan.

Alexandra når du må–to kl. 10–14 040-77 86 295, ssvn@brev.fi

Vasa Svenska Synskadade

Höstmöte
Distriktsföreningen Vasa Svenska Synskadade rf håller föreningens höstmöte, lördag 25.11 kl.13 på verksamhetscentret Lyktan, Korsholmsesplanaden 44 i Vasa. Stadgeenliga ärenden. Servering av julgröt med tillbehör. Info från SRF Gotland under övriga ärenden. Anmälan senast måndag 20.11 före kl.14 på tfn 045-321 3320 eller på e-post: vasasynskadade@gmail.com.  
Styrelsen

Kursen Rörelse-Styrka-Balans, i samarbete med Folkhälsans Förbund, har startat på Lyktan på tisdagar kl. 10–10.45. Följande tillfällen är: 31.10, 21.11, 28.11 och 19.12. Ingen anmälan behövs. Målet med träningen är att upprätthålla och stärka rörelseförmågan och balansen. Gymnastiken sker sittande så alla som vill kan delta. Välkommen med hälsar ledaren Malin Knip, tfn 044-788 1081! 

Trivselcafé Aktivt Seniorliv i samarbete med Folkhälsans Förbund håller sina träffar i regel en tisdag/månad och följande träff ordnas tisdag 7.11 kl.13–15 på Lyktan med Carina Blom som ledare, tfn 044-788 1026, som hälsar alla varmt välkomna! Sista gången före jul är tisdag 5.12.

Punktskriftskursen hålls även under hösten varje onsdag kl.10–13.30 på Lyktan. Undervisningen är individuell så nya elever är speciellt välkomna med hälsar punktlärarna Ritva och Börje. Kursen pågår fram till och med 13.12. Kontakta kansliet för mera info.

Vattengymnastik i samarbete med Folkhälsans Förbund i Smedsby pågår varje torsdag kl.17–17.45 fram till och med 30.11 (med undantag av 19.10 då det är höstlov) Ledare i höst är Emma Snellman, tfn 044-331 8388. Kursen är för närvarande fullsatt, men vill du hoppa på kolla med kansliet.

Synrådgivning
Synrådgivare Ulla-Britt Ingman håller synrådgivning på Lyktan tisdag 21.11 kl.13-15. Telefon till Ulla-Britt är 050-561 2950. Ingen anmälan behövs.

Måbra-dag på Norrvalla ordnas i samarbete med Folkhälsan, FSS och NÖSS torsdag 19.10 kl.12–16. Dagen kostar 20€/person. Bussen startar i Kristinestad kl.9.10 och kör Strandvägen via Vasa till Vörå. Vid anmälan får du en exakt busstidtabell.

Wasa Teaters musikal ”Vänd om min längtan” har fått otroliga recensioner och jag (Febe) kan intyga att det är en av Wasa Teaters bästa musikaler genom tiderna. Föreställningen syntolkas på Wasa Teater, fredag 27.10 kl.19. Vi har reserverat 40 platser på rad 3–8 och biljetterna kostar 42€/person. Ledsagare går alltid gratis. Alla uppmanas infinna sig i foajén senast kl.18 för kvittera ut biljetterna. Kl.18.30 syntolkningsintroduktion i salongen samt presentation av skådespelarna. Anmälan senast onsdag 18.10.

Medlemsträff onsdag 8.11 kl.13 – ”Lekfullt med PUNKT” med Tessa Bamberg från FSS som gäst – hon berättar lekfull om hur viktig punktskriften är för alla som har en synnedsättning. Välkommen med, ställ frågor till henne och njut av en kaffekopp tillsammans. Anmäl dig senast 6.11 före kl.14.

VSS julfest på Svenska Klubben i Vasa lördag 9.12 från kl.17 – mera info i nästa nummer av Synvinkel.

Kontaktinformation:
Alla anmälningar och förfrågningar görs till verksamhetsledare Febe Mörk på tfn 045-321 3320 (må–to kl.9–14) eller per e-post: vasasynskadade@gmail.com 

Du hittar även info om oss på http://www.fss.fi/sv/distriktsforeningar/vasa samt på vår facebooksida: https://www.facebook.com/vasasynskadade. Med jämna mellanrum finns även info i Torgplatsen i Vasabladet samt i Föreningsspalten både i Vbl och Sydin. 
Under tiden som kansliet är stängt kan man kontakta föreningens ordförande Kerstin Lillbåsk, tfn 050-369 5997 eller per e-post: kerstinl@tawi.fi 

Vår synrådgivare Ulla-Britt Ingman kan nås på tfn 050-561 2950, måndag-torsdag, eller per e-post: ulla-britt.ingman@fss.fi  Ulla-Britt gör även hembesök, så kontakta henne.
Kontaktuppgifter till våra nya taltidningsstödpersoner:
Christer Strömbäck för VBL, tfn 0400-764 138 strmbck.christer@gmail.com
Pontus Westmalm för Sydin, tfn 045-221 3233 pontus.westmalm@abo.fi 
IT-stöd person för VSS är Tom Lillas, tfn 050-521 7356 eller lillastom@gmail.com 
Österbottens Välfärdsområdes synrehabilitering betjänar enligt följande:
Rehabiliteringshandledare Jenni Puurula för klienter med efternamn som börjar på A–K + arbetsför ålder, tfn 040-728 8051 eller jenni.puurula@vshp.fi 
Rehabiliteringshandledare Birgitta Rinta-Jouppi för klienter vars efternamn börjar på L–Ö: tfn 0400-792 428 endast under tisdag och torsdag kl.9–10.30 eller per e-post: birgitta.rinta-jouppi@vshp.fi

Bildtext: Syntolkas. Wasa Teaters musikal ”Vänd om min längtan” syntolkas fredagen den 27 oktober. Foto: Frank A. Unger

Syntolkning: Sju glada, sjungande skådesspelare som håller händerna utslagna i en välkomnande gest.

Åbolands synskadade

Föreningens medlemmar samlas till 50-årsjubileumsmiddag med program lördagen den 9.12 kl. 14.30–19.30. Platsen är Hunger & Törst i Pargas. Deltagaravgiften som vi samlar in under festen är 25 euro. I avgiften ingår en välkomstskål, en tre rätters middag och kaffe/te samt transporterna. 

Transporterna ordnas från deltagarnas olika adresser i Åbo och från Kimitoöns och Pargas alla kommundelar. Också för våra medlemmar från andra orter assisterar vi med att arrangera transporterna och för dem som har väldigt lång väg assisterar vi även med övernattning om det behövs. 

Senast den 23 november behöver vi få din anmälan och då behöver vi få veta om du vill ha kött eller fisk till huvudrätt och också om du har specialdiet eller någon allergi. Anmäl dig till Barbro Sipilä, 040 523 4529 eller Harold Henriksson, 050 516 6520 eller Monica Lindroos, 044 042 7582 eller Maj-Britt Isaksson, 040 717 6948.
Hjärtligt välkommen! önskar styrelsen

Norra Österbottens Svenska Synskadade

Handarbetsgruppen Rätstickorna med Agneta Cederberg som ledare, träffas varannan måndag kl 12–14 på Fyren. Nästa träff blir 23.10.

Motionsgruppen ”Hurtbullarna” träffas på tisdagar kl 10 vid Hamnskogen för att promenera tillsammans i vacker natur.  

Nästa karaträff hålls tisdagen 24.10 kl 12.30 på Fyren. Träffen föregås av synrådgivning med Peter Koskinen och IT-stödperson Mats Löf från kl 11.

På onsdagar kl 9 hålls punktskrift med Leif Nybohm på Fyren. 
”Till Punkt & Pricka” – punktskrift för nybörjare – med Maja Renvall-Höglund hålls varannan fredag kl 13 på Fyren. Nästa träff blir 20.10 och följande 3.11. Mera info av Maja, tfn 0400-707 040. 

I samarbete med Folkhälsan ordnas på Östanlid konditionsträning i gym kl 11–12 och vattengympa, grupp 1 kl 11.45 och grupp 2 kl 12.30. 

Det finns nu även möjlighet att träna målboll vid Östanlid några tisdagskvällar per månad kl 18-20 i gymnastiksalen på andra våningen. Träningarna hålls tisdagarna 17.10, 24.10, 7.11, 21.11, 28.11 och 5.12.

Torsdagen 19.10 kl 12–16 ordnas i samarbete mellan FSS, Folkhälsan, VSS och NÖSS en Må bra dag för medlemmar och deras närstående vid Norrvalla. Dagen inleds med lunch och därefter program i idrottshallen. Kostnad för dagen är 20€/person. 
Norrgårds buss kör så här:
Kl 10.00  Karleby busstation
Kl 10.20  Eugmo, Pias Livs
Kl 10.25  Holm, / Strandis
Kl 10.35  Jakobstad, 
Otto Malmsg. 9 A
Kl 11.00  Nykarleby busstation
Kl 11.10  Munsala Berras
Kl 11.50  Norrvalla Vörå 
Hemfärd ca kl 16.00

Lunchträffen i oktober hålls fredagen 27.10.
Vi har förhandsbokat 20 platser fredag 27.10 kl.19 för att ta del av den nyskrivna musikalen "Vänd om min längtan" på Wasa Teater. Text av Åsa Jinder och musik av Thomas Enroth. Berättelsen baserar sig på boken med samma namn av teaterchef Ann-Louise Bertell. Föreställningen syntolkas. Biljettpris med grupprabatt är 45 €. Anmälan senast onsdag 18.10 före kl.12 till Ann-Sofie, tfn 044-7234 888. 

Tillsammans med Folkhälsan ordnas Trivselcafé - träffar för seniorer med nedsatt syn. Minna Annala från Folkhälsan och Peter Koskinen FSS medverkar. Nästa träff hålls 1.11 kl 13–15 vid Emeliehemmet i Karleby. Anmäl till Minna tfn 050-3444 695 eller Peter 050-471 2763.
Mimosel gruppen träffas varannan vecka (jämna veckor) på torsdagar kl 13–15 med Sol-Britt Björkgren som ledare. Nästa träff blir 2.11.
  
Vi har bokat nytt datum för den syntolkade guidningen av Jakobstads museums utställning ”Villa liv” som visar livet på sommarstugor förr i tiden. Det blir torsdagen 2.11 kl 14.30 vid ”Tempus” (fd Nygårds verkstad på Otto Malmsgatan). Inträde 5 €. 

Under Blindveckan 13-17.11 ordnar vi konstutställningen Tactilia på Jakobstad bibliotek i samarbete med Novia och Yrkesakademin. Mera info i skild annons.

Vi har även förhandsbokat biljetter till Årets Stora Julkonsert söndagen 3.12 kl 15 vid Schaumansalen. Pris med grupprabatt 27,50 €. 

Julfesten firas fredagen 15.12 kl 16 vid Hotel Epoque i Jakobstad.
Info och anmälan via Ann-Sofie Grankulla, tfn 044-7234 888 eller e-post noss@multi.fi 
Mera info på www.fss.fi/noss , på medlemsbandet, i ÖT:s minneslista på lördagar och på Facebook.

Ålands Synskadade

Ålands Synskadade erbjuder följande återkommande aktiviteter under hösten. Inga avgifter. Borstbindning på Ankaret på torsdagar klockan 11.30 till 14.30. 

Simning i Folkhälsans bassäng på Allaktivitetshuset, fredagar klockan 13 till 14. 
Bokcirkeln träffas tisdag klockan 16.30, jämna veckor. I höst läses Katrina av Sally Salminen. 

Höstens andra IT-träff handlar om att läsa och lyssna på tidningar. Träffen äger rum onsdagen den 1:a november och hålls av vårt IT-stöd. Träffen börjar klockan 12 med en föreläsning. Sedan fika med smörgås och därefter lyssnar den som vill på en fördjupad föreläsning i ämnet. För och efter träffen kan du boka in dig för en halvtimmes individuell IT-handledning. Varmt Välkommen!

Anhörigträff onsdagen den 8 november klockan 18.00 på Ankaret.

Ålands synskadades höstmöte hålls kvällstid, tisdagen den 21 november på Ankaret. Manskören MÅNKS uppträder. Lättare traktering.

Bemötandepriset 2023 – Årets förebild. Passa på att nominera en person, en organisation eller ett företag på Åland som är ett gott föredöme och vägvisare när det gäller bemötande, likabehandling och tillgänglighet!
Skriv en kort motivering, ditt namn och dina kontaktuppgifter och skicka till: info@handicampen.ax. Sista nomineringsdatum är fredagen den 3.11. 
Under funktionsrättsdagen på Alandica den 27 november delas sedan priset ut.

Ålands Funktionsrättsdag måndagen den 27 november klockan 9–16 i Alandica kultur & kongress eller digitalt via länk på www.handicampen.ax 
Årets rubrik är Vad innebär rätten till hälsa? Föreläsare är Pirkko Mahlamäki, Jenny Larsson och Monica Klasén. Två paneldiskussioner, en med en sakkunnig paneler om hur ser framtidens hälsovård ut? Och en politisk panel om partiernas syn på olika tillgänglighetsfrågor.

Kontaktinformation.
Besöksadress till Ankaret: Johannebovägen 7, 22100 Mariehamn. Säkrast bemannat måndag till torsdag. Verksamhetsledare Charlotta Solax, arbetar måndag till torsdag. Mobil: 04573438950, 
e-post: kansli@syn.ax 
IT-stöd (och taltidning) Petra Olausson, arbetar halvtid. Mobil: 0406800950, e-post: it@syn.ax

Svenska Synskadade i Östnyland

Lyssna på medlemsbandet och/eller läs i tidningen Östnyland under Föreningar, tidningen Nya Östis under Passa På och på FSS:s hemsida fss.fi under Östnyland där de senaste programmen uppdaterats.
 
Verksamhetscentret Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå. 
Distriktssekreterare Catharina Tfn 040 968 0351 tisdagar 9-13. E-post: distrikt.kajutan@gmail.com
FSS rehabiliteringsrådgivare Ann-Catrin Tylli. Tfn 040 511 3345. E-post ann-catrin.tylli@fss.fi
Ordförande Jonas Lindström. Tfn 040 9644 672. E-post jonas07880@gmail.com

Annons: Varför lönar det sig att bli medlem i Förbundet Finlands Svenska Synskadade
Har du själv, din familjemedlem eller närstående en synnedsättning eller utmaningar med synen? Vi finns här för dig!
Ju fler medlemmar vi är desto starkare är vi i vårt arbete att skapa ett jämlikt samhälle. Du är viktig.

Vad vi erbjuder
Vår verksamhet är mångsidig. Vi ger dig 
som har utmaningar med synen:
• personlig rådgivning och stöd i vardagen
• information om hjälp som finns att få i samhället
• hjälp med att använda för dig utvalda, anpassade IT-hjälpmedel och appar
• gemenskap och utbyte av erfarenheter med andra med synnedsättning
• aktiviteter, kurser och träffar
• juridiskt stöd i synskadefrågor
• information i olika tillgängliga format, bland annat taltidningar och punktskriftstidningar
• tidningen du just nu läser, Synvinkel

Samtidigt kämpar vi för att Finlands svenskspråkiga synskadade ska uppnå full samhällelig delaktighet och jämlikhet. 

Välkommen med i FSS!
Ordinarie medlemskap är ämnat för personer med synnedsättning, men medlemskap är inte ett måste för att ta del av vår service. 

Vårt stödjande medlemskap
Vill du stödja förbundets arbete, utan att själv ha en synskada?
Inga problem, du kan bli stödjande medlem! Du får bland annat organisationstidningen som tar upp nyheter inom synområdet och förbundet. 

Inte ännu medlem? Du behövs! 
Ring kansliet på telefon 09-6962 300 måndagar–torsdagar kl.10–16 eller skicka e-post  kansliet@fss.fi

Bildtext: "Så bra och lätt! Jag fick hjälp med telefonerna av FSS!" 

Syntolkning: En leende kvinna med grått, lockigt hår håller upp 2 mobiltelefoner mot kameran.