Finlands Synskadade Nr 5/2007

‑ Vad innebär PratSam
‑ Vårmötet i Forssa
‑ Grundkurs i punktskrift
  Pärmbild: Detaljbild från vårmötet
  Foto: Sofia Stenlund
---------------

Innehåll

Ledaren: Vi blir fler
Taltidningarna digitaliseras
Finlands Esperanto‑ förbund 100 år
Vårmötet 2007
Grundkurs i punktskrift
DVD för tolerans vann pris
Meddelanden
Meddelanden från distrikten
Annons: Kurs i kroppsspråk och kroppskommunikation
Annons: Kvinnoseminarium
Annons: Grundkurs för synskadade
---------------

Finlands Synskadade är medlemstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 10 nummer/år i svartskrift, punktskrift, på CD och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e‑postbilaga. Årgång 96. Nummer 6/2007 utkommer 21.6, manusstopp 30.5.

Utgivare: Förbundet Finlands Synskadade rf, Nylandsgatan 25 A 6, 00120 Helsingfors Tfn 09‑6962 300

Chefredaktör: Sofia Stenlund
Tfn 09‑6962 3017

e‑post: sofia.stenlund@fss.fi
Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören.

Prenumerationer och adressändringar:
Susanna Antell, tfn 09‑6962 3026,
e‑post: susanna.antell@fss.fi
---------------

Ledaren Sofia Stenlund

Vi blir fler

"Alldeles för få" är oftast svaret när man frågar hur många som använder sig av punktskrift. Som seende är det komplicerat att förhålla sig till detta. Varför är det inte fler som använder det? Varför väljer man att inte ta till sig språket? Känns det bakåtsträvande? Är det svårt att identifiera sig med? Är konstruktionen för komplicerad? Är alternativen tillräckliga? I den frågan kan jag bara spekulera, det är fortfarande mycket jag inte vet angående punktskrift.
  Jag känner till Louis Braille och rätt mycket av både hans och punktskriftens historia, jag vet hur punkterna ser ut, jag vet att det finns olika versioner beroende på land och språk och jag vet att fem sidor punktskrift blir ungefär en bråkdel i svartskrift. Men när det gäller fördomarna och tveksamheterna till att lära sig språket vet jag nästan ingenting.
  Jag är inte ens riktigt säker på varför jag själv vill lära mig punktskrift. Eller kanske "lära känna" är ett lämpligare uttryck. För jag inser att det krävs åratal av träning och praktiska övningar tills jag skulle kunna tänka mig att säga att jag behärskar det. Naturligtvis har det med mitt arbete att göra, men det är så mycket mer. Det handlar om en förståelse som aldrig kan bli komplett, därför får jag aldrig upphöra mina försök att närma mig den. Jag kan lära känna punktskriften med mina ögon, men att lära mig genom att känna den fysiskt, med mina händer, handlar om att inse mina begränsningar. Mina förutsättningar är lika delar goda och dåliga, det handlar till lika delar om seende och beroendet av detsamma.
  Jag hoppas att de som kämpar för att punktskriften alltid ska finnas fortsätter, och jag tror att de kommer att göra det. Jag hoppas att fördomarna långsamt ska brytas ner och att åsikter och insikter ska vara mindre statiska. Jag hoppas att punktskrift i seendes ögon småningom upphör att betraktas som en trevlig kuriositet och perifert komplement och börjar tas på allvar. Kort och gott hoppas jag att fler människor lär sig närma sig punktskrift och att de skapar en balans mellan respekt och vördnad och bristen på densamma. Trots allt handlar det om ett språk bland många andra, och dessutom ett som delar sitt talspråk.

‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Taltidningarna digitaliseras
  Text och foto: Sofia Stenlund

För ett par veckor sedan undertecknade FSS ett avtal med PratSam Ab. Men vad är en PratSam‑box? Hur använder man den? FS intervjuade projektledare Daniel Ainasoja för att få reda på vad avtalet innebär.
  FSS har skrivit under ett avtal med Pratsam. Vad innebär detta för den enskilda tidningsläsaren? Vilken ungefärlig tidtabell har ni?
  De första boxarna kan levereras i augusti i år och först i tur står tidningarna på Åland och Vasabladet. Innan det ska tidningarnas inläsarstudion digitaliseras, inläsare skolas och prenumeranterna kontaktas. Före utgången av år 2008 ska nio nya och sammanlagt elva dagstidningar samt FSS egna tidningar distribueras med PratSam‑systemet.

Vad är en Pratsam‑box? Hur fungerar den? Vad kan man göra med den?
  PratSam‑boxen är ett hjälpmedel för synskadade. Med den kan man lyssna på dagens tidning och talböcker på CD. I framtiden ska man även kunna lyssna på talböcker via Internet, som laddas ned i PratSam‑boxen. Man kan jämföra det med en egen radiokanal, där man själv kan välja vad man vill lyssna på. PratSam‑boxen är enkel att använda, man trycker på strömbrytaren och ställer volymen, så börjar den läsa dagens tidning eller en bok. Om man vill kan man bläddra i materialet, sätta bokmärken och lyssna på äldre tidningar med hjälp av en enkel styrpanel. Boxen kan ha en trådlös anslutning och kan även styras med fjärrkontroll.
  Hufvudstadsbladet (Hbl) och Jakobstads Tidning (JT) har redan Pratsam‑boxar åt sina taltidningsprenumeranter. Hur har det fungerat?
  För drygt tre år sedan tog JT i bruk PratSamsystemet och slutade läsa in taltidningen på kassett. Under den tid som gått har vi haft mycket lite problem, trots att JT:s prenumeranter varit en testgrupp. Några få boxar har gått sönder av åska eller andra fel, men de kan räknas på tio fingrar. Hbl har haft mycket lite problem, åtminstone har inte många felrapporter nått mig eller PratSam Ab. Boxarna har också tagits emot väl, trots en viss misstro mot ny teknik har alla som fått pröva boxen velat behålla den.

Varifrån får man boxarna och vad gör man om de går sönder?
  Boxarna beställs via den lokala synskadeföreningen (åtminstone för JT:s del). Går en box sönder eller slutar fungera, ringer man ett supportnummer. En stödperson kommer på hembesök om man inte kan reda ut problemet per telefon. Är boxen sönder repareras den av PratSam Ab, garantitiden är två år.

Vilka andra funktioner och egenskaper har boxarna? Vilka kommer de eventuellt att ha i framtiden?
  Vi har många idéer om hur PratSam kan utvecklas. PratSam‑boxen utvecklas hela tiden och kommer också att få andra funktioner, till exempel att man kan ladda tidningen till en liten fickspelare. Det viktigaste är dock att den inte blir komplicerad att använda. En annan idé är en skanner, som kunde skanna in kvitton och dokument, tolka dem till digital form och läsa upp texten. Dylika apparater finns i Sverige för flera tusen euro per styck, vi tror vi kunde göra en för en tiondel av priset om utvecklingen finansieras utifrån och vi får tillgång till en talsyntes. Man kunde även använda PratSam som en skärmläsare, boxen har utgång för bildskärm på baksidan. Eller koppla till vanligt tangentbord alternativt Braille‑tangentbord, för ett exempelvis skicka e‑post. Möjligheterna och idéerna är många, men vi vill utveckla utgående från ett behov.

Vad är företaget PratSam?
  Jag har inget med företaget att göra, dvs. inga aktier eller så. Däremot har projektets utvecklare Jonas Storholm en del av aktierna i företaget, vilket fungerar som morot för honom att göra ett bra jobb, samt att det minskar risken för att vi blir av med en bra utvecklare (att skaffa en ny lika duktig skulle kosta massor). Andra ägaren i företaget är Roger Sundsten, som också äger dataföretaget Trefoil Ab, som utvecklat själva hårdvaran för projektets räkning, dvs. boxen. Jonas utvecklar mest mjukvaran, det vill säga hur den ska fungera. Jonas är anställd av NÖSS under projekttiden. Företaget är bildat för att PratSam ska få en fortsättning efter att projekttiden är slut
  Pratsamboxarna är speciellt utvecklade för synskadade. Vad betyder det? Är de lika bra för helt blinda som för folk med synrester?
  PratSamboxen kan användas oberoende hur gravt synskadad man är. Kan man inte läsa dagstidningstext är PratSam ett av alternativen. Styrpanelen är taktil, så även en helt blind kan bra använda den.

Kommer man att kunna ha flera tidningar?
  Redan nu har PratSam möjlighet att ta emot fler tidningar och i teorin finns det ingen gräns på hur många tidningar man kan ha.

Vilken annan utrustning förutsätter boxarna att man har?
  Man behöver i princip ingen annan utrustning än boxen, men beroende på vilka möjligheter man har att få Internet kopplat behövs kanske ett modem. Internetanslutningen betalar synskadeförbunden, så det är ingen extra kostnad för prenumeranten. Den nödvändiga utrustningen betalar projektet.
  Sen behövs förstås en bordsyta att placera boxen på, måtten är 30 gånger 30 centimeter, höjden drygt 10 centimeter. Samt ett telefon‑ eller datauttag i närheten, om man inte vill ha en trådlös box. Ett trådlöst system kostar 188 euro i dagens läge, då kan man flytta boxen nästan vart som helst i huset/ lägenheten där det finns eluttag.

Vem tillverkar och utvecklar dem?
  PratSam Ab tillverkar boxarna och säljer samt håller igång systemet. I dag betalas utvecklingen av Penningautomatföreningen RAY, efter år 2008 är finansieringen ännu oklar. Om ingen fortsatt finansiering fås utifrån, tar PratSam Ab över utvecklingen och gör den på kommersiell grund. Den av RAY finansierade utvecklingen som gjorts sedan 2003 är kostnadsfri, PratSam Ab får bara ta betalt för hårdvara, support och driftskostnader. Norra Österbottens Svenska Synskadade äger det utvecklingsarbete som gjorts.

Hur lång levnadstid har boxarna?
Kommer de i framtiden att ersättas av en annan produkt?
  Boxarna har ingen beräknad livstid, men som alla andra tekniskt komplicerade produkter håller de knappast för evigt. Under de tre år de använts på Jakobstads Tidning har de dock hållit mycket bra. Inom projektet har vi en vision om att PratSam‑systemet också ska kunna leverera dagstidningar till mobiltelefoner och vanliga datorer, så om den tekniken utvecklas till den grad att boxarna blir gammalmodiga, så kommer projektet eller PratSam Ab högst troligt att erbjuda nya produkter. Men systemet med boxarna hålls givetvis igång så länge det finns intresse för att använda det. Åtminstone tio år framåt borde boxarna vara en attraktiv produkt, men man vet ju aldrig med dagens teknikutveckling.

Bildtekst
  FSS ordförande Gunilla Löfman och en av PratSams representanter, Roger Sundsten, skakar hand efter att ha skrivit under kontraktet.

Så här ser en PratSam‑box ut. Måtten är 30 gånger 30 centimeter, höjden drygt 10 centimeter.
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Finlands Esperantoförbund 100 år
  Text: Ritva Sabelli
  Översättning: Sofia Stenlund
  Faktakälla: www.esperanto.se

Finlands Esperantoförbund, Suomen Esperantoliitto, höll sin hundraårsfest lördagen den 28.4 i Helsingfors, exakt hundra år sedan förbundet grundades. Föreningen fungerar som en länk mellan de finländska esperantoutövarna samt sprider information om språket.

Esperanton lever, språklig jämlikhet
  Huvudfesten arrangerades i Riddarhuset, där även esperantons internationella kongress officiella möten samt avslutningsfest gick av stapeln 1922. Under 100 ‑årsfesten framförde även kultur‑ och idrottsminister Stefan Wallin sin hälsning, och följande citat är ett utdrag ur hans hälsning.
  "Det är glädjande att Finland bidrar till kulturlivet på esperanto på ett mångsidigt sätt. Kulturen präglar även huvudfestens program. En kör framför La Polusstelo som skrivits av vår nationalskalds sonson Nino Runeberg, er första ordförande. Kantelemusiken för tankarna till vårt nationalepos Kalevala som givits ut i prisad esperantoöversättning."
  Esperanto är ett internationellt språk. Tanken med esperanto är att det inte ska vara någons modersmål, utan ett språk som alla kan använda sig av på lika villkor. Det ska uppmuntra till internationella kontakter utan att ersätta andra språk. Esperanto har funnits och använts i över hundra år. Idag finns talare spridda över hela världen.

Ett språk för gemenskap
  Talare i hela världen har sedan dess använt och utvecklat språket. Idag är esperanto ett rikt och levande språk som används till både vetenskap, poesi och vardagliga samtal. Det finns ungefär 40 000 böcker och ett hundratal tidskrifter utgivna på esperanto. Det finns också radiokanaler och naturligtvis många Internetsidor och e‑postlistor.
  Det är svårt att ge någon exakt siffra över hur många som talar esperanto. Inget folk har esperanto som modersmål. Däremot har uppskattningsvis ett par tusen personer i världen vuxit upp i familjer där man talat esperanto hemma. Utöver dessa finns kanske hundratusen som har esperanto som andraspråk och några miljoner som bekantat sig med språket i olika utsträckning.
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Vårmötet 2007
  Text och foto: Sofia Stenlund

Förbundets vårmöte ordnades i år i Forssa. Diskussionsämnena varierade, men en stor del av tiden upphöll sig vid två viktiga milstolpar i förbundets verksamhet: det nya verksamhetscentret och avtalet med PratSam.
  Mötet inleddes på lördag, i vanlig ordning med parentation av avlidna medlemmar och namnupprop. Som mötesfunktionärer valdes Lena Holmström, Birgitta Storbacka och Maja Strandberg till rösträknare. Mötesordförande blev Arto Vanhanen, och biträdande mötesordförande Per Nordling samt biträdande mötessekreterare Mari Pennanen. Protokolljusterare var Isak Sand och Ann‑Sofi Rosendahl.

Styrelsen gör distriktsbesök
  Förbundets ordförande Gunilla Löfman refererade i sitt öppningsanförande vilka beslut som präglat året hittills. Bland de viktigare besluten återfanns FSS flytt till Arabiastranden samt avtalet med PratSam.
  ‑ Om två år är alla som läser tidningar med öron digitaliserade, menade Gunilla. I år kommer alla distrikt att få besök av FSS styrelse för att samla in åsikter och synpunkter angående hur vi kan bli ett ännu bättre synskadeförbund, avslutade ordförande.

Valberedningsutskott
  Vid sidan av verksamhetsberättelse, bokslut och revisorernas berättelse var en av de punkter som dök upp på lördagen frågan om valberedningsutskott. Medlem Jarkko Setälä föreslog att ett valberedningsutskott skulle tillsättas, och detta fick understöd. Eftersom förslagen från distrikten bör inkomma på förhand verkställs detta efter mötet.
  Resten av lördagen gick åt till information om det nya verksamhetscenter som förbundet kommer att flytta till hösten 2009. FSS utrymmen består totalt av 934 kvadratmeter varav 715 är reserverat för vår användning (övriga kvadratmeter är andelar i trappor, skyddsrum med mera). Förutom den allmänna redogörelsen berättade Bengt Ahlvik om exteriör och omgivning och Kenneth Ekholm redogjorde för interiören i detalj. Medlemmarna fick även möjlighet att bekanta sig med ritningarna som även fanns i taktil version. Efter denna omfattande punkt avslutades mötesförhandlingarna och dagen fortsatte med middag och dans.

PratSam väckte diskussion
  Söndagens mötesförhandlingar fortsatte med den motion som inkommit av Jarkko Setälä angående utredning av medlemmarnas behov och önskemål gällande verksamhetscentret. Efter diskussion förkastades motionen. Resten av mötesdagen upptogs av diskussion kring styrelsens förslag till strategiska riktlinjer och visioner för förbundet på längre sikt. Även avtalet med PratSam gav upphov till en livlig diskussion som gav svar på många praktiska frågor. Kostnader, användningsområde, tidtabell, process och funktion var några av de punkter som dryftades.

Bildtekst

Medlem Jarkko Setäläs motion var en av de ärenden som behandlades på vårmötet.

Mötets ordförande Arto Vanhanen, sekreterare Marita Tierala och biträdande sekreterare Mari Pennanen.

Harold Henriksson tar sig en titt på klockan.
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Grundkurs i punktskrift
  Text: Stina Lähdesmäki
  Foto: Maja Strandberg

Stina Lähdesmäki var en av eleverna på den grundkurs i punktskrift som ordnas i två delar i Nykarleby. Här berättar hon lite om sin upplevelse. Vid Kristliga Folkhögskolan i Nykarleby hölls den 16‑20 april första delen av grundkursen i punktskrift, som totalt omfattar tre kursavsnitt. Den andra delen är i juni och den tredje i september. På kursen deltog 8 intresserade elever.
  Yngre och äldre människor kom på kursen för att lära sig punktskrift. En del hade varit i kontakt med punktskrift tidigare, medan det för andra var helt nytt. På den första delen av kursen har deltagarna fått höra historien om hur punktskriften kom till, lära sig punktskriftsalfabetet och att lära sig att läsa och skriva ord och meningar på punktskrift. Vi har även fått prova på att rita med punktskriftsmaskinen. Mycket god mat har vi också fått. Lite fritid har vi också haft, ifall vi skulle vilja vila, gå på promenad eller prata med de andra kursdeltagarna. Några av de synsvaga eleverna har kunnat hjälpa till när det behövs, till exempel med att ledsaga dem som ser mindre.
  En grupp av skolans elever var nyfikna och kom och följde med när vi läste och skrev punktskrift. Som kurslärare har vi haft David Liljeroos, Tor Hanner och Tessa Bamberg. Nu är det bara att vänta på nästa kursdel.

Bildtekst

Tessa Bamberg och en av eleverna.

Arto Vanhanen skriver punktskrift.
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

DVD för tolerans vann pris

För att en synskadad ska bli väl emottagen i skolan behövs en god undervisning och attitydfostran. Ett redskap är DVD:n "Gökens sång låter... röd".
  DVD:n "Gökens sång låter ...röd" vann guld i tävlingen WorldMediaFestival som ordnades i maj i år. DVD‑projektet är finansierat av Sokeain Lasten Tukisäätiö ry. Resultatet har även tidigare skördat framgångar i en tävling i New York i februari.
  Gökens sång låter ...röd" är unik och viktig för sin målgrupp. Den är förverkligad som delmaterial för toleransfostran i skolor och läroanstalter. Syftet är att berätta för skolväsendet vad det innebär när en blind eller svårt synskadad klasskamrat kommer till den egna skolan, till vår klass.
  För att en blind eller synskadad elev ska klara sig väl krävs rätt attityd hos klasskamrater, lärare och familj, men även för det synskadade barnet. Filmatiseringens syfte är att väcka tankar, känslor och diskussion kring olikheter och tolerans. Livet handlar om att lära och göra tillsammans, ensam klarar sig ingen.
  Den prisbelönta filmen är producerad av Helsingfors‑företaget Smile Audovisual Ab och följande personer har medverkat i förverkligandet av filmatiseringen: Manusförfattare: Riikka Hänninen och Seppo Palminen, Regissör och fimare: Jukka Oulasvirta, produktionssekreterare: Heidi Hyvönen, ljudarbete: Roni Kamras, editering: Olli‑Matti Lehtoranta, producent: Pirkko Tiiri samt även Jaana Aalto, Rilla Aura‑Korpi, Misa Möller och Eila Tarkiainen.
  Filmatiseringen räcker 15 minuter och är gjord på tre språk: finska, svenska och engelska. Den svenskspråkiga versionen är inläst av skådespelare Maria Sid. Mer information på svenska ger Misa Möller på Blindskolan.
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Kåseriet Gunilla Löfman

Ritualer

Hejsan Jontus!
  Jag ligger och myser i min sovsäck i gungan. Det är en av de sista dagarna i april och det mesta är som det brukar. Sädesärlan bygger bo på verandataket, mamma och pappa And huserar ute på Udden, kniporna visslar och doppingarna skorrar. När solen gick upp i morse hördes gudingarna ropa till ådorna ute vid Hallongrundet. Då kom också allorna insvepande i viken. Nere på Sandstranden har solen värmt så skönt att vi kunnat dricka den obligatoriska "vihälsarvårenkaffeknorren" där.
  Vi har ‑ som fåglarna ‑ våra ritualer. Ibland bestämmer vi oss för att bryta våra ritualer. Ibland för oss livet i sina krumbukter så att ritualerna bryts. I många, många år har det hört till mina ritualer att så snart jag kommit fram hit och fått fyr i spisen har jag ringt till mamma. Nu ställer hon inte mera frågor som hur många stenar syns i stenrevet och hur blåser det idag då? Jag trodde att det skulle vara svårare att inte längre ha den här telefonritualen. Vet du, jag kände en stor glädje när jag steg in i huset. Här finns så många glada minnen.
  Ett fint minne är också det att senaste sommar sitta i vardagsrummet tillsammans med mamma. Under den korta tid hon var här valde hon att sitta i olika stolar. I den ena hade hon överblick över hela rummet med alla dess saker från gångna tider. Från den andra hade hon utsikt över det oändliga havet och Sandstranden. Så förunderligt att jag fick vara här tillsammans med henne när hon tog avsked. Jag upplever det som en fin gåva att hon orkade komma hit bara tre månader innan hon lugnt och stilla tog farväl av det jordiska livet. Idag känns det bra att jag fick överta det här huset redan för flere år sedan. Visst hade mamma och jag våra dispyter om var den tomma tunnan skulle stå under mina första år som förvaltare av hus och traditioner. Under senare tider visade hon förnöjsamhet över mitt sätt att vårda stället.
  Tidevarv komma och tidevarv gå. Just nu känns det rätt att ligga här i gungan och låta tiden passera. Så verkar det att ungdomsgänget som sävligt simmar av och an innanför stenrevet också tycker. Ett dussintal unga svanar har nu i flere dagar funnits här vid stranden. Ibland är det någon ungherre som burrar upp sig inför ungmöarna, men annars är det friden som råder där, liksom här. Vart än vindarna bär i livet önskar jag att du då och då skotar för ett strandhugg här på ön. Bastun har du eldat förr. Hur det blir med bastukorvsritualen ser vi sen.
  Vi ses! Gulla
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Meddelanden

Regeringens löften

Finlands nya regering har tillsatts och presenterat sitt program för de fyra närmaste åren. Vad gäller handikappfrågorna förefaller det som om Vanhanens tvåa kommer att hålla en rätt låg profil. Men trots att texten inte innehåller några konkreta löften om helt nya reformer, så lovar man dock fortsätta på samma linje som föregångaren.
  Regeringen lovar sålunda ta fram ett handikappolitiskt program som skall uppta de viktigaste åtgärderna på handikappområdet under de närmaste åren. Arbetet med att sammanslå handikappservicelagen och omsorgslagen förs vidare. Systemet med personliga assistenter för funktionshindrade utvecklas stegvis.
  I samband med kommun‑ och servicestrukturreformen stärker man finansieringen av handikappservicen och utvecklar ordnandet av servicen i syfte att öka jämlikheten för funktionshindrade.
  Regeringen lovar att stöda funktionshindrade människors aktiva deltagande i samhället och arbetslivet. Et konkret löfte är att låglönestödet framdeles även skall gälla arbetsgivare som i sin tjänst har funktionshindrade arbetstagare.
  Målet är ett tillgängligt samhälle där alla har lika möjligheter. Regeringen fäster särskild uppmärksamhet vid tillgängligheten i kunskapssamhället bland annat genom att utnyttja nya möjligheter till att trygga servicen för funktionshindrade.
  Karl‑Oscar Skogster
.........

Aviris informerar

Bland nyheterna hos Aviris finns denna gång olika sorters leksaker. Bland produkterna finns bland annat mjuka, färgglada leksaksdjur som samtidigt har olika ljudeffekter. Även träleksaker och ett tredimensionellt magnet‑set för matematikinlärning finns.
  I den grupp som utvärderat leksakerna önskas speciellt omnämna om Wikki Stix stickor för hobbybruk. Stickorna är 20 cm långa och 2 mm breda och fäster lätt på mjuka material. Stickorna lossar lätt från underlaget och kan användas på nytt. I förpackningen finns 48 stickor i sex olika färger, och eftersom de är böjliga kan man forma dem till att föreställa blommor, djur, siffror och bokstäver. Man kan också forma ord och meningar eller små räkneoperationer. Stickorna kostar 6 euro. Till högtider och gratulationer passar även ett gratulationskort med inbandningsfunktion. Du kan banda ett cirka 10 sekunder långt tack‑ eller gratulationsmeddelande. Kortet kostar 10,50 euro.
.........

Ris och ros från årets vinterläger

Vinterlägret på Seitaranta i mars utföll väl om man ser till de åsikter som fanns i responsblanketterna. Av de 24 deltagarna fyllde alla utom två i blanketten. Lägerdeltagarna var till överväldigande stor majoritet nöjda med den information som samlats in från Finlands Synskadade, Medlemsbandet och på lokalt plan. Resan till lägret var lång för många, men väl arrangerad.
  Spridda kommentarer om helheten: "Toppen! Allt var mycket bra och delikat mat med vänlig servering", "allting över förväntan" och "Seitaranta är helt suveränt idag".
  I programväg omnämndes renfarmen och kåtakvällen som speciellt minnesvärda. Programmet innehöll många alternativ och var omväxlande, men någon önskade fler programpunkter. Även om vädret var fint påpekade många att halkan i omgivningen inverkade negativt. Fler kommentarer under ris och ros var bland annat: "Flera följeslagare också för sådana som skidar långt och i ett kör", "Härliga människor, deltagare och trevliga ledare och ledsagare". Av årets deltagare svarade ingen att de inte önskar återkomma kommande år, och medeltalet som angavs på skalan 1‑10 landade på berömliga 9.
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Meddelanden från distrikten

Svenska Synskadade i Mellersta Nyland r.f.

Program sommaren 2007
  Sommarresan till Bomba Badhotell i Nurmes 13.‑19.8.07. Anmälningstiden gick ut 23.5. men om du inte har anmält dig ännu. Ring GENAST till Tiina på Tian, möjligtvis ryms någon med ännu. Du som har anmält dig i tid kan ännu boka fysiologiska & kosmetologiska behandlingar. Fråga Tiina.

Sommarresa full av njutningar! Kom med och skäm bort dig på Bomba
  Badhotell i Nurmes. Vi far med tåg till Joensuu och fortsätter med egen buss ända fram. Hotellet ligger vackert vid Pielinen och vi kommer bl.a. att ro med kyrkkobåt. Du kan delta i hotellets egna aktiviteter så som vattenjumppa, stavgång, konditionssal, dans och bada bastu i olika sorters bastun eller sitta i saltrum. Resa, kost och logi kostar totalt 100 e
  Du kan på egen bekostnad ta olika fysikaliska (t.e. aroma massage med örtbad eller indisk huvudmassage) eller kosmetologiska (fotvård eller ansiktsbehandling också för män) behandlingar. Beställ gärna tid från Tiina på Tian när du anmäler dig. Avfärd med InterCity tåg kl. 10.00 måndag 13. augusti och återkomst med InterCity söndag 19. augusti kl. 19.58. Anmälningarna snarast möjligt, men senast onsdag 23. maj till Tiina på Tian tfn. 612.1779.
  OBS! Om du är i behov av egen personlig ledsagare bör du själv kontakta en ledsagare och ansöka bidrag från FSS/ Monica Andersson.

Måndagar
  Måndagsträffar varje måndag, program kl. 13‑14 på Tian. Fredriksgatan 35 B 10 i Helsingfors. Sommarresan till Bomba program + tidsbeställning till privata fysioterapier & kosm. behandlingar
  Sista måndagsträff före sommarpaus ‑ glassfest!
  Kansliet, Tian, stänger för sommaren onsdagen den 30.5.
  Om ni behöver syntjänst under sommaren får ni en lista på de som dejourerar från Tian före det eller så kan ni lyssna på meddelandet på telefonsvararen där telefonnumren sägs.

Motion
  Boccia spelarna samlas varje onsdag kl. 10‑11 i Jumppasalen i Folkhälsans seniorhus, Mannerheimvägen 97. Nya spelare välkomna! Spelarna fortsätter tills 6.6. därefter blir det sommarpaus. Motionscykel och roddmaskin finns på verksamhetscentret Tian för medlemmarnas användning.

Tians öppethållningstider
  Svenska synskadade i mellersta Nylands kansli "Tian" på Fredriksgatan 35 B 10, 00120 Helsingfors. E‑post: syncentr@welho.com www.fss.fi/ distriktsföreningar
  Telefontid måndag ‑ onsdag kl. 9.30‑13.30, tfn. 612.1779
Bäst når du oss på telefon dessa tider men andra tider kan du lämna bud på telefonsvararen.

Kansliet stänger för sommaren ons. 30.5.
  Om ni behöver syntjänst under sommaren får ni en lista på de som dejourerar från Tian före det eller så kan ni lyssna på meddelandet på telefonsvararen där telefonnumren sägs.
..........

Svenska synskadade i Västnyland r.f.

Årets sommarresa är en 1‑dagsutfärd som går till Iniö i Åbolands skärgård torsdagen den 19 juli 2007. Vi startar kl. 06.00 för att med Wikström & Degerlunds buss stå klara vid färjfästet till Iniö kl. 10.00. Lunchen intas kl. 12.00 hos Lolan varefter vi blir guidade på Iniö. Hemma är vi c:a kl. 22.00. Resans pris är 10 euro/ person. Anmäl dej senast den 10.07.07 till Bjarne tfn 040.544 8313 eller till Birgitta tfn (019)241.1233 då Du även får bussens tidtabell. Välkommen med! Styrelsen.
  Svenska synskadade i Västnyland, som i år står värd för FSS's friidrottstävlingar och Bocciaturnering, önskar alla idrottare, ledsagare och övriga medverkande hjärtligt välkomna till Ekenäs den 8.‑10. juni 2007.
.........

Kurs i kroppsspråk och kroppskommunikation
  Kursplats: Onnela, Tusby
  Kurstid 14.‑16.9.2007
  Kurspris 30 euro per person, inkluderar alla kostnader
  Kursen är avsedd för 8 deltagare. Kursen riktar sig i första hand till barndomsblinda personer eller personer som förlorat synen i späd ålder. Om inte tillräckligt många barndomsblinda anmäler sig kan också andra blinda personer ges möjlighet att delta. Deltagarna beaktas i anmälningsordning dock så att barndomsblinda har företräde. Som kursens dragare fungerar Carola och Susanna Gröndahl, båda pedagogiska handledare på Kårkulla.
  Anmälan till Monica Andersson telefon 040.511.3345 senast den 26.6.2007
  Kursen kommer bl.a. att fokusera kring de signaler vi genom vårt kroppsspråk ger ut av oss själva till allmänheten samt information och vägledning i hur omgivningen uppfattar de signaler vi ger ut.
  Kom med och upplev någonting nytt!
.........

Fortsätt Må Bra ‑seminarium för FSS‑kvinnor
  I oktober är det dags igen för nästa seminarium för oss FSS‑kvinnor. Seminariet hålls på Iiris 5.‑7. oktober 2007 med början vid lunchtid. Vi avslutar på söndag eftermiddag. Seminariet ordnas i samarbete med Folkhälsan och Svenska studiecentralen.
  I programmet ingår bl.a. aromterapi, stavgång, föreläsningar om välbefinnande, vattengymnastik, nack‑ och ryggmassage. Dessutom får vi lära oss grunderna i självförsvar. Ifall du önskar delta i vattengymnastiken och/ eller rygg‑ och nackmassage bör du uppge detta vid anmälan. Kvällsprogram och bastukväll ordnas också.

Seminariet är för ordinarie medlemmar och eventuella ledsagare. Deltagarantalet är begränsat till 25, varför det är viktigt att du anmäler dig så fort som möjligt. Anmäl dig dock senast 7 september till FSS kansli, tfn (09)696.2300. Vid anmälan bör du även uppge eventuella matallergier.
  Deltagaravgiften är 50 euro per person och inkluderar program, kost, logi och resor.
  Väl mött och varmt välkomna hälsar FSS kvinnoarbetsgrupp
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑

Kom med på en tvådelad grundkurs för synskadade på Iris, Östra centrum, Helsingfors.

Del 1 hålls den 8.‑13. oktober
Del 2 hålls den 5.‑9. november
  Fortlöpande anmälningstid, anmäl dock senast 15.6.

Kursen är avsedd för
  ‑ dig som nyligen blivit synskadad
  ‑ dig vars syn märkbart försämrats
  ‑ dig som länge varit synskadad men inte tidigare deltagit i en grundkurs
  I kursprogrammet ingår bland annat gruppdiskussioner, information om stödformer för synskadade samt praktiska övningar i orientering och förflyttningsteknik, aktiviteter i det dagliga livet, ergonomi samt datoranvändning. Deltagarnas egna behov och förväntningar beaktas i mån av möjlighet. Som bilaga till ansökan bör ett läkarintyg bi fogas (B‑intyg).
  För information och anmälan, kontakta rehabiliteringshandledare Pia Nabb tfn (06) 317.0515 eller 050.561.2950, eller rehabiliteringshandledare Monica Andersson tfn (09) 696.23018 eller 040.511.3345, eller rehabiliteringshandledare Carina Willberg, tfn (02) 251.9076 eller 040.511.3346.

FPA‑kurs nummer 14103
  Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf
  Nylandsgatan 25 A 6, 00120 Helsingfors
  Tfn (09)696.2300, fax (09) 680.2064, www.fss.fi
‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑‑